értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
A hármashangzatok megkülönböztetésének fejlettségét vizsgáló feladat itemeit a 20. ábra<br />
mutatja. A 38. táblázat, valamint a 21. ábra alapján a legmagasabb teljesítményt a két azonos<br />
akkord felismerésében nyújtották mind a két óvodás korosztály tagjai, mind az elsı és<br />
másodikos tanulók (45. item). A feladat két alaphelyzető, bıvített hármashangzat azonosságának<br />
felismerése. A középsı csoport 65%p és a nagycsoport 73%p teljesítménye között nincs<br />
szignifikáns különbség. Ezzel szemben elsıben szignifikáns fejlıdés figyelhetı meg (87%p).<br />
A második évfolyam 89%p-os átlagteljesítménye nem mutat további fejlıdést. Két olyan<br />
itemet találunk, amelyek átlagteljesítménye a négy év során nem fejlıdik, ezek a 46. és a 48.<br />
itemek. Mindkét feladat elsı akkordja moll hármashangzat. A 46. itemben a változást az jelenti,<br />
hogy a második akkordban az alaphelyzető moll hármashangzat alaphangja k2-ot lép<br />
fölfelé, a 48. itemben pedig szintén alaphelyzető moll hármashangzat felsı hangja felfelé lépésével<br />
dúr hármashangzattá változik. A harmadik olyan item, amelynek elsı tagja szintén<br />
moll hármashangzat, a 43. item. Ebben az itemben az alaphelyzető moll hármashangzat középsı<br />
hangja fél hanggal felfelé lépésével alakul át dúr hármashangzattá. Az átlagteljesítmények<br />
között az óvodás korosztályban nincs szignifikáns mértékő különbség, a középsısök<br />
41%-a, a nagycsoportosok 34%-a ismerte fel a változást. Elsı évfolyamon nagycsoporthoz<br />
képest szignifikáns fejlıdés figyelhetı meg (54%p), a másodikosok 68%p-os átlagteljesítménye<br />
nem mutat szignifikáns fejlıdést. Dúr hármashangzat moll hármashangzattá alakulásának<br />
megkülönböztetése a feladat a 47. itemben. Ebben a feladatban, középsı csoportban, nagycsoportban,<br />
valamint elsı évfolyamon nincs fejlıdés (47%p, 39%p, 45%p) és csak másodikban<br />
következik be szignifikáns mértékő fejlıdés. A másodikosoknak már 63%-a ismerte fel a<br />
dúr és moll hármashangzat közötti különbséget. A dúr hármashangzat disszonáns akkorddá<br />
változásának észlelésében szignifikáns fejlıdés nagycsoport és elsı osztály között következik<br />
be (42. item). A legalacsonyabb átlagteljesítményt két disszonáns akkord változásának felismerésében<br />
nyújtotta a középsı csoport kivételével valamennyi korosztály. A középsı csoport<br />
42%p-os átlagteljesítménye szignifikánsan különbözik mind a nagycsoport 28%p, mind az<br />
elsı évfolyam 27%p-os átlagától (44. item).<br />
Az eredményeket összegezve a hármashangzathallás kialakulatlanságát figyelhetjük<br />
meg a vizsgált korai négy- és nyolcéves kor közötti idıszakban. A legkönnyebb feladatot ebben<br />
az életkorban az azonos akkordok felismerése jelenti. Erre a készségre leginkább az jellemzı,<br />
hogy óvodáskorban nem mutatkozik szignifikáns fejlıdés. Az egyes itemek megoldása<br />
alapján kapott vizsgálati eredményeink szerint szignifikáns fejlıdés nagycsoport és elsı évfolyam,<br />
vagy elsı és második évfolyam között mutatható ki. A vizsgált életkorban nem tudunk<br />
határozottan megnevezni olyan tendenciákat, amelyek a változó akkord hangok elhelyezkedésével,<br />
helyzetével lennének összefüggésbe hozhatók. Figyelemre méltónak tartjuk a négy<br />
éven keresztül fejlıdést nem mutató két feladatot, amelyek egyikében moll hármashangzat<br />
változik disszonáns hangzású akkorddá, illetve szintén moll hármashangzat változik dúr hármashangzattá.<br />
Az is látható, hogy a dúr hármashangzat moll akkordra változása második osztályos<br />
korig ugyancsak nem mutat fejlıdést. A moll akkord – a középsı hang felfelé lépése<br />
következtében – dúrra változásának észlelése ezzel szemben már elsı osztályban szignifikánsan<br />
fejlıdik.<br />
156