értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
tıség nyílik a népi hangszerek megismerésére. Az óvodában azok az énekes népszokások<br />
fordulnak elı, amelyek a gyermekek életkori sajátosságainak megfelelnek. A<br />
program elve alapján, nem a szereplés, hanem a játékok öröme a fontos.<br />
8. Az „Óvodai nevelés játékkal, mesével” program a játék, a mese szimbolikus nyelvrendszerét<br />
emeli ki. Ebben a programban mozgás, zene, kép, szó együtt alkotják az<br />
óvodai nevelés jelrendszerét. A zenei fejezet az énekes gyermekjátékok sokaságával<br />
kívánja megalapozni a zenei anyanyelvet. A program alkotói szerint az az énekes játék<br />
a megfelelı, amelynek egyszerő szabályai vannak, hogy a zenére és a játékra is figyelhessenek<br />
a gyerekek. A programban szintén azok a kodályi elvek fogalmazódnak meg,<br />
hogy ebben az életkorban a hallás és ritmusérzék fejlıdésének lehetıségét a játék és<br />
gyermekdalok hordozzák magukban.<br />
9. A „Tevékenység-központú óvodai nevelési program” meggyızıdése alapján, a tevékenység<br />
által nevelıdı gyermek késıbb aktív részese lesz saját természeti és társadalmi<br />
környezete alakításának. A program tervezıi négyes feladatrendszert alkottak,<br />
amely tevékenységek mindegyikében helye van a zenei nevelésnek. A feladatrendszerek<br />
a következık: játék és tanulási; társas és közösségi; munka; szabadidıs tevékenységek.<br />
Kodály alapelvei és a Forrai Katalin által kidolgozott módszertani keret jól illeszkedik<br />
a program megvalósulásához. A zenei tevékenységek a mindennapok részét<br />
képezik ebben a programban. A tevékenység-központú óvodai program pedagógiai és<br />
pszichológiai hátterét ismerteti Chrappán (2008).<br />
10. A Waldorf óvodai nevelési program Rudolf Steiner filozófiáján alapul. A program zenepedagógiai<br />
elemeinek a „zene, az ének, a ritmikus mozgás és az euritmia” tekinthetık.<br />
Ez a program az eddig ismertetett óvodai nevelési programoktól az óvodai nevelésnek<br />
talán a leginkább eltérı megközelítéseit alkalmazza. A Waldorf-pedagógia szerint<br />
a kisgyerek más tudatállapotban él, másképpen hall, mint a felnıttek. A gyerekek<br />
csak teljesen nyugodt környezetben kezdenek el énekelni, a zene a csendbıl indul ki.<br />
A zenélı ember, a hangszer, a mozgások fontosak, a zenélı ember koncentrációját és<br />
érzéseit próbálják megéreztetni a gyerekekkel. A Waldorf-óvodákban nagyon sokféle<br />
hangszer található, amelyeket kipróbálhatnak a gyerekek. A zenélés és improvizálás a<br />
Waldorf-óvodák – csakúgy, mint a Waldorf-iskolák – napirendjének szerves része. A<br />
mindennapos tevékenységeket is gyakran kíséri ének és vers. A gyerek sohasem szerepel<br />
egyedül, minden énekes tevékenység csoportosan történik. Fontos szerepet kap<br />
még a ritmikus játék, amely a gyerekek test- és térérzékelését segíti elı, és az euritmia<br />
(mozgásmővészet), amely szintén Rudolf Steiner nevéhez főzıdik. Amíg az óvónı a<br />
ritmikus játékban inkább természetes mozdulatok utánzását helyezi elıtérbe, addig az<br />
euritmia inkább azokkal a mozdulatokkal játszik, amelyek a beszéd-, nyelv- és zene<br />
szerkezetével függenek össze.<br />
A fenti rövid leírások alapján is megmutatkozik az a szabadság és sokféle zenei nevelési<br />
lehetıség, amellyel élhetnek az óvodák és nevelési elképzeléseiket maradéktalanul megvalósíthatják.<br />
A vizsgált programokban – váltakozó hangsúllyal és elképzelésekkel – mindenütt<br />
szerepet kap a zenei nevelés, valamint az is megállapítható, hogy e programok szinte mindegyikének<br />
alapját Kodály zenei nevelési elképzelései jelentik, és a módszertani elképzelések<br />
között is számtalan alkalommal ismerhetjük fel Forrai Katalin bevált módszertani ajánlásait.<br />
A programok gyakorlati megvalósulásairól, arról, hogy ezek a programok hogyan, milyen<br />
sikerességgel valósulnak meg az óvodákban, nincsenek vizsgálati eredményeink.<br />
A továbbiakban néhány, szintén figyelmet érdemlı, komplex mővészeti nevelésre törekvı<br />
pedagógiai programot ismertetünk. A programok nem mindegyike vonatkozik óvodáskorú<br />
gyermekek fejlesztésére, azonban e programok ismertetését mégis fontosnak tartjuk.<br />
Nagy múlttal rendelkezik Lantos Ferenc képzımővész és Apagyi Mária zongoramővész<br />
integrált esztétikai nevelési programja (Lantos és Apagyi, 1992). Az iskola szakmai és peda-<br />
117