értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
perces játékok ideje alatt zajlanak. A dalosjátékokon keresztül a gyermek már óvodáskorban<br />
megérzi, hogy a játék és mővészet lényege a feszültség és oldódás, és<br />
megtanulja élvezni ezeket.<br />
– A dalosjátékok egymás után többszöri ismétlésével a játék keltette feszültség tovább<br />
fokozódik és akkor teljes az általa keltett hangulat, ha a végén minden gyermek<br />
sorra került és azt érzi a végén, hogy jólesett a játék, kielégítette, befejezett valamit.<br />
– Forrai szerint az utolsó, de fontos szempont az, ami hozzájárulhat a játék öröméhez,<br />
hogy az óvónı is szeressen játszani.<br />
Hovánszki Jánosné összefoglalása alapján a gyermekjáték fogalom igen szélesen értelmezhetı<br />
és a kutatók többfajta felosztást alkalmaznak. A gyermekjátékoknak kétféle felosztását<br />
ismerteti (Hovánszki, 2008). Gazda Klára felosztása szerint (Gazda, 1980. 494. o. idézi<br />
Hovánszki, 2008): 1. dajkarímek, mondókák, dalocskák; 2. egyszerő játékok; 3. játékszerek;<br />
4. énekes-táncos játékok; 5. mozgásos, vagy testedzı játékok; 6. értelemfejlesztı és szórakoztató<br />
játékok; 7. ünnepi szokások költészete. Lázár (1997. 5. o.) pedig a következı felosztást<br />
adja: 1. eszközös játékok; 2. mozgásos játékok, 3. szellemi játékok, 4. párválasztó játékok,<br />
mondókák.<br />
Hovánszki meghatározása szerint az énekes játék „olyan komplex mőfaj, amelyet a cselekmény,<br />
a szöveg, a ritmus, a dallam, a mozdulat és a térforma együttese tesz komplexszé.”<br />
(Hovánszki, 2008. 131. o.). Az énekes játékokat e szempontok, a cselekmény, szöveg, ritmus,<br />
dallam, mozdulat és térforma szempontjai szerint elemzi.<br />
– Cselekmény: A játék legjellemzıbb mozdulatait, amelyek kapcsolatban vannak a<br />
szöveggel, cselekménynek nevezzük. A szöveghez egyenletes mozgás kapcsolódik,<br />
pl. körben járás, tapsolás. A cselekmény folytonos történést is jelent. Így például az<br />
egyik csoport fogy, a másik pedig gyarapodik, vagy két egymást követı másféle<br />
mozgásforma, jellemzı még a csoport és az egyén párbeszéde. A játékok csattanóval<br />
zárulnak.<br />
– Szöveg: A gyermekjátékok legszembetőnıbb része a szöveg, a régi győjtések is ezt<br />
támasztják alá, amelyek még csak a szövegek lejegyzésére szorítkoztak. A szövegek<br />
formai és tartalmi szempontból is vizsgálhatók. A formai jegyekre a ritmikus,<br />
széphangzású szavak a jellemzıek. Ezek kiejtése örömet okoz a gyerme-keknek, és<br />
egyben a beszédtanulást és a szókincs bıvülését is elısegíti. A gyermekdalok szövegei<br />
gyakran torzultak, nehezen követhetık, szívesen utánozzák azokat a ritmikus<br />
formákat, amelyekkel a felnıttek élményeket, cselekményeket fejeznek ki, pl. varázsigék,<br />
vagy lakodalmi szokások. A gyermekdalok töredékesen – az utánzás<br />
eredményeképpen – altatóktól a balladatöredékekig a népköltészet sokféle formáját<br />
tartalmazzák, némely szövegekben, nyomokban még a legısibb és a felnıttek számára<br />
betiltott pogány szertartások töredékei is fellelhetık.<br />
– Ritmus: A gyermekdalok fontos eleme a ritmus, az „ısi alapritmus formula” a<br />
2×2/4 ütemig terjedı ütempár. Amíg a népdalok legkisebb szerkezeti egysége a dallamsor,<br />
addig a gyermekdalok legkisebb önálló egysége a motívum, amely általában<br />
2×2/4-es ütembıl áll, ezt bipodikus motívumnak nevezik. Elıfordulnak azonban<br />
3×2/4-es – tripodikus, sıt négy bipodikus motívumnak 2/4-es ütembıl felépülı<br />
– tetrapodikus motivikájú – gyermekdalok is. A gyermekdalok moti-vikájára az ismétlıdés<br />
is jellemzı, a motívumok terjedelme és az ismétlıdések száma egy dalon<br />
belül nem meghatározott, hiszen a gyermekdal egy szabad játék. Hovánszki megjegyzi,<br />
hogy a gyermekjátékok azt sugallják, hogy csupán egyszerő negyed és nyolcad<br />
értékekbıl állnak. A régi fonográf felvételek azonban azt bizonyítják, hogy ritmikailag<br />
színesebbek a gyermekdalaink, a kottaírás sema-tikussá teszi lejegyzésüket.<br />
111