értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
értekezés - Neveléstudományi Intézet - Szegedi Tudományegyetem
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
A kutatások az olvasás és a zenei olvasás közötti párhuzamokra is felhívják a figyelmet<br />
pl. Hansen és Bernstorf (2002). Empirikus kutatások a zenei hangmagasság-feldolgozás és az<br />
olvasás elsajátításához nélkülözhetetlen beszédhanghallás közötti összefüggéseket mutatják ki<br />
az angol és török nyelv esetében (pl. Anvari, Trainor, Woodside és Levy, 2002; Lamb és<br />
Gregory, 1993; Peynircioğlu, Durgunoğlu és Küsefoğlu, 2002; Strout 2004). Más kutatások<br />
pedig a ritmus szerepét vizsgálják a beszédhangok feldolgozása, illetve az olvasás elsajátításában<br />
(pl. Anvary és mtsai, 2002; Atterbury, 1985; David, Wade-Woolley, Kirby és Smithrim,<br />
2007). Az eredmények ezen a területen azonban kevésbé egybehangzóak. A zenetanulás és<br />
olvasás kapcsolatára vonatkozó eredményeket közöl Babo (2004), Zanutto (1997), Gardiner,<br />
Fox, Knowles és Jeffrey (1996), valamint Bultzlaff (2000).<br />
A transzferhatások kutatásának egy másik területe a zenetanulás, zenei képességek és a<br />
matematikai teljesítmény közötti összefüggések vizsgálata. A tanulmányok többsége meggyızı<br />
bizonyítékkal szolgál a zenetanulásnak a matematikai eredményességre gyakorolt hatásairól.<br />
A matematikai gondolkodással összefüggı agyi feldolgozást általában a bal agyfélteke<br />
különbözı területeinek mőködéseként lokalizálják, pl. Monfort, Martin és Frederickson<br />
(1990). Az összegzésben is fontosnak tartjuk megemlíteni, hogy az amerikai Matematikatanárok<br />
Nemzeti Tanácsa (National Council of Teachers of Mathematics, NCTM) ajánlásában a<br />
matematikatanítás olyan kontextusokba való helyezését támogatja, amelyek segítik a matematikai<br />
gondolkodás formáit. A tanács ilyen természetes kontextusként nevezi meg a zenetanulást<br />
(Kells, 2009). A matematika és a zenetanulás közötti pozitív példák: óvodáskorban pl.<br />
Geoghegan és Mitchelmore (1996); általános iskolás tanulókra vonatkozóan Gardiner, Fox,<br />
Knowles és Jeffrey (1996); Haly (2001); Kokas Klára (1972); Zanutto (1997) középiskolások<br />
illetve egyetemi hallgatók esetében pl. Cheek és Smith (1998), Whitehead (2001).<br />
A transzferhatások kutatásának harmadik nagy fejezete a zenetanulás és intelligencia<br />
közötti összefüggések vizsgálata. Kodály zenei nevelési koncepciója alapján oktatott énekzenei<br />
tagozatos tanulókkal végzett longitudinális vizsgálatában Barkóczi és Pléh (1977) többek<br />
között az intelligencia és a kreativitás korrelációjának növekedését mutatta ki, valamint<br />
eredményeik alapján a mindennapos zenei nevelés segít leküzdeni a szociális hátrányt. Szintén<br />
a zenetanulás és az intelligencia közötti pozitív összefüggést mutat ki Laczó Zoltán (1976;<br />
1985); Schellenberg (2004, 2006a, 2006b). A zongoratanulás óvodás gyerekek térbeli képességeinek<br />
szignifikáns fejlıdését mutatta ki több vizsgálat is (Rauscher, Shaw, Levin, Ky és<br />
Wright, 1994; Rauscher, Shaw, Levin, Wright, Dennis, és Newcomb, 1997; Rauscher és<br />
Zupan, 2000).<br />
A 4. fejezet során az ének-zenetanulás általános fejlesztı hatásait feltáró vizsgálatok<br />
eredményeit foglaltuk össze. Az utóbbi másfél-két évtizedben kiszélesedı külföldi kutatások<br />
az ének- és hangszertanulásnak a teljes személyiség formálódásában, a kognitív készségek és<br />
képességek fejlıdésében betöltött szerepét hangsúlyozzák. A zenetanulás és olvasás, matematika,<br />
illetve intelligencia összefüggéseit feltáró empirikus vizsgálatok alapján még nem alakult<br />
ki egységes kép. Pedagógiai szempontból fontos feladat a tanulás hatékonyságát segítı lehetıségek<br />
feltárása, így a zenei képességek fejlıdésének és a kognitív teljesítményhez való hozzájárulásának<br />
pontosabb megismerése. További kutatásokra van azonban szükség, amelyek<br />
alapján pontosabb képet alkothatunk arról, hogy milyen típusú zenei tevékenységek, a zenetanulás<br />
mely összetevıi milyen módon járulhatnak hozzá a készségek és képességek fejlıdéséhez,<br />
a zenei lehetıségek által elérhetı hatékonyabb tanulás megvalósulásához.<br />
103