Magyar zsidó lexikon - MEK
Magyar zsidó lexikon - MEK
Magyar zsidó lexikon - MEK
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Jászberény 407 Jeni rocón<br />
ságban nem lakhattak <strong>zsidó</strong>k. A következő évben,<br />
mikor már a <strong>zsidó</strong> családok megszaporodtak,<br />
hitközséggé tömörültek. A hitközségnek kezdetbon<br />
két alkalmazottja volt: Senfeld Jakab előiraádkozó-metsző<br />
és Borinek(Bondi) Bernát tanító,<br />
aki akkoriban a Talmud-Tórát vezette. Mikor a<br />
tanulók száma szaporodott, Fürst Mayer személyében<br />
második tanítót is alkalmaztak. Natonek<br />
József rabbi 1854—1861., Büchler Áron, mint<br />
jászkerületi,majd kerületi anyakönyvvezető rabbi<br />
félszázadnál hosszabb ideig 1861—1914. állott<br />
a hitközség szellemi életének élén. 1864-ben a<br />
két tanerős iskolát a városi tanács zugískolának<br />
minősítette. Az 1869-iki kongresszus a hitközség<br />
kettészakadását idézte elő. Ez az állapot 1871-től<br />
1886-ig tartott. Ez idő alatt két hitközség volt<br />
J.-ben, az egyik kongresszusi, a másik statusquo<br />
alapon állt. Büchler rabbi az utóbbi mellett foglalt<br />
állást, mire a kongr. hitközség új rabbit választott.<br />
Reich Zsigmond, majd utódja, Silberstein<br />
Sámuel, utána Klein József lettek a község rabbijai.<br />
Egy magániskola kivételével a két hitközségnek<br />
"nem volt iskolája. 1879-ben Büchler rabbi<br />
újból megnyitotta a Talmud-Tórát, melynek<br />
mindjárt az első évben 54 növendéke volt. Ugyancsak<br />
ebben az évben egyes fiatalabb hitközségi<br />
tagok saját anyagi és erkölcsi felelősségükre két<br />
tanerős nyilvános jellegű elemi iskolát nyitottak,<br />
melyet később a kibékülés után a hitközség is<br />
átvett. 1886-ban egyesült a két hitközóg kongreszszusi<br />
alapon. A kibékülés lassú folyamatát a<br />
templomépítés fejezte be. Az üj monumentális<br />
templomot 1890 szept. 10. Lőw Immánuel szegedi<br />
főrabbi avatta fel. 1911 —1921-ig Kálmán<br />
Ödön főrabbi, 1921 óta Kuu Lajos tölti be közmegelégedésre<br />
a rabbi-állást. A hitközség intézményei<br />
virágzanak. Iskolájának két állandó és<br />
három óraadó tanítója van, Talmud-Tórájában a<br />
főrabbi végzi az oktatást. A Chevra Kadisának<br />
Berger Vilmos az elnöke, a szegény segélyező egyletet<br />
Weisz Adolf, a nőegyletét Neuman Józsefné<br />
vezeti. A hitközség történetét Kálmán Ödön főrabbi<br />
örökítette meg A <strong>zsidó</strong>k letelepülése a Jászlúgban<br />
c. alapos munkájában. A hitközségnek a<br />
közéletben szereplő tagjai közül megemlíthetjük<br />
I-ippo Vilmos táblabírót és Halász Jenő járásbíi't,<br />
Mandl Mór, Schwarc Hermann és Moller<br />
Kmmanuel azzal szereztek elévülhetetlen érdemeket,<br />
hogy a 80-as években ők honosították<br />
meg itt és a környéken a szőlőtermelést, amely<br />
'na a lakosság jelentékeny részének biztosítja a<br />
megélhetni. J.-ből származott neves emberek:<br />
CJ<br />
özség anyaköny ,<br />
fűiméhez 12 község tartozik. Lélekszáma 741, a<br />
'•saládok száma 256, adófizetőké 224 Foglalkozás<br />
-zennt: 18 gazdálkodó, 5 tanító, 138 kereskedő,<br />
10 ügyvéd, 3 köztisztviselő, 9 orvos, 18 magántisztviselő,<br />
23 iparos, 1 mérnök és 21 magánzó.<br />
A hitközség költségvetése 23,848 P. A tilantról'ikus;<br />
szociális és tanügyi kiadások összege t7,470<br />
• 113-an vettek részt a világháborúban, 23-an<br />
"altak hősi halált, A forradalmaknak két áldozata<br />
olt •. Kondor Jenő járásbíró ós Kondor József 15<br />
u s<br />
' Hú. A hitközség mai vezetősége: Kun Lajos<br />
főrabbi, Brünauer Jenő elnök, Moller Rudolf alelnök,<br />
Lengyel Imre pénztáros, Holló Gyula<br />
ellenőr, Klein Aladár ügyész, Klein Mór és Ádám<br />
Sámuel gondnokok, Gergely Adolf tanár iskolaszéki<br />
elnök ós Vámos Adolf igazgató-tanító.<br />
Jászkont, vagy Jászkonti. A legősibb Árpádkorabeli<br />
magyar <strong>zsidó</strong> családnév, az 1050<br />
körüli időkből maradt fenn. Az 1105. meghalt híres<br />
francia <strong>zsidó</strong> tudós: Rabbi Selomó Jiccháki (Rasi)<br />
Párdesz c. munkája említi Jászkont, vagy Jászkonti<br />
Izsákot, akinek a neve többféle formában<br />
fordul elő. J. Izsák (Jicchok) <strong>Magyar</strong>országon élt<br />
és előkelő ember volt. A történelmi kutatók kozár<br />
leszármazásúnak tartják (1. Családnevek).<br />
Egyes feltevések szerint külföldre járó kereskedő<br />
volt, külföldi források viszont említenek<br />
egy <strong>Magyar</strong>országból való Izsákot, aki a szentírás<br />
értelmezésével foglalkozott. u. L.<br />
Jásznigi Sándor, író és műfordító, szül.<br />
Privigyén 1861., megh. Budapesten 1926. írói<br />
neve: Oscar von Krücken. Rendkívül széleskörű<br />
tevékenységet fejtett ki magyar szépirodalmi<br />
müveknek németre való fordításával, amelyek<br />
magyarországi német, osztrák ós birodalmi<br />
német lapokban, valamint vagy 260 önálló kötetben<br />
jelentek meg. Berlinben tíz kötetben<br />
Ungarischer Novellenschatz címmel kiadta a<br />
magyar elbeszélő irodalom legjavát. Lefordította<br />
Jókai, Mikszáth több regényét és Bródy Sándor,<br />
Csiky Gergely, Herezeg Ferenc, Molnár Ferenc,<br />
Pékár Gyula, Rákosi Viktor sok elbeszélését.<br />
Számos esztétikai, irodalom- és művészettörténeti,<br />
valamint néprajzi tanulmánya jelent .meg.<br />
Egyik alapítója a Nemzeti Szalon képzőművészeti<br />
társulatnak. Regényeket és novellákat is írt.<br />
Dos geistige Ungarn címen kiadta <strong>Magyar</strong>ország<br />
íróinak, tudósainak és művészeinek életrajzi<br />
<strong>lexikon</strong>ját. Sz. G.<br />
Jávor Pál*, festő, szül. Budapesten 1880.,<br />
megh. u. o. 1928. A mintarajziskolában, a szolnoki<br />
művésztelepen, Parisban, Brüsszelben, Brugesben<br />
és Olaszországban tanult. Arcképeiből 1910. gyűjteményes<br />
kiállítást rendezett a Nemzeti Szalonban.<br />
Hagyatéki kiállítását a Műcsarnok mutatta be.<br />
Impreszszionisztikus előadása dekoratív színesseggel<br />
és nagyvonalú leegyszerűsítéssel párosult<br />
képein. (Arcképek, aktok, enteriőrök és csendéletek).<br />
Több díjat nyert Négy képe a Szépm. Múz.ban<br />
van. F. B.<br />
Jéciász nésomó (h.). Szó szerint: A lélek<br />
kimenetele: A nyelvhasználat a halál bekövetkezésének<br />
pillanatát jelöli ezzel.<br />
Jelii rocón (h-). Legyen (Istennek) az akarata.<br />
Öt verssorból álló könyörgés a hétfői és<br />
csütörtöki tórafelolvasás után. Minden strófa<br />
J.-nal kezdődik,kivévén az utolsót. Sok más ima<br />
is J.-nal kezdődik. A rabbinikus irodalomban<br />
híres invokáció rabbi Jochanánben Zakkáj búcsúbeszédéből,<br />
amelyet halálos ágyán intézett tanítványaihoz<br />
: «Legyen Istennek az akarata, hogy<br />
úgy uralkodjon rajtatok az istenfélelem, mint a<br />
hústól-vértől (embertől) való félelem». Csodálkozva<br />
kérdezték tanítványai: Csak ennyit kívánsz<br />
tőlünk"?» Mire a haldokló így felelt: «Bizony<br />
annyit csak, mert aki rosszat mivel, csak<br />
arra gondol, hogy meg ne lássák az emberek, de