Magyar zsidó lexikon - MEK
Magyar zsidó lexikon - MEK
Magyar zsidó lexikon - MEK
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
\rsai 397 Isten<br />
Komlós Aladár, Lukács György*, Salgó Ernő,<br />
Sebestyén Károly, Silberstein-Otvös Adolf, Szilágy-<br />
(J éza > Túróczi-Trostler József. s. R.<br />
Irsai Artúr (szemlöhegyi)*, orvostanár, szül.<br />
Budapesten 1855 mára 2., megh. u. o. 1918 aag. 5.<br />
A budapesti egyetemen tanult, melynek végeztével<br />
Korányi tanár aszistense lett s mint ilyen,<br />
a gégeosztályt vezette 1883—913-ig. 1885-ben<br />
pcye'teini magántanár lett az orr- és gégetükrö-<br />
7j|ö tanából, egyszersmind több kórház szakfőorvosa,<br />
1912 óta a Dunabalparti kórházak h. igazgatója<br />
és az Operaház főorvosa volt. Számos<br />
tudományos értekezésen kivül önállóan megjelent<br />
müvei: Útmutató az orr- és gégetükrözésben<br />
(1ír»92); Az énekhang élet- és egészségtanáról<br />
(18.93); A Korányi-féle gégészeti ambulatorium<br />
tízéves fennállása alkalmából készült dolgozatok<br />
(1B93). Ezenkívül szerkesztette a Szt. Margit<br />
kórház jubileuma alk. kiadott orvosi művet (1907).<br />
Islíolaalap. A magyar szabadságharc leverntéso<br />
után Haynau császári generális 2.300,000<br />
forint hadisarcra Ítélte a hazai <strong>zsidó</strong>ságot, büntetőül<br />
a szabadságharcban való lelkes részvételéért.<br />
I. Ferenc József 1850 szept. 20. elengedte<br />
a hadisarcot, e helyett azonban kötelezte a magyar<br />
koronaországban, a temesi bánságban ós a<br />
szerb vajdaságban lakó összes <strong>zsidó</strong>kat, hogy<br />
1 .lózes Áttekinti a <strong>zsidó</strong> törté-<br />
W- „ • Torve nyelaron 1623 körül, megh. 1678. Rabbi volt<br />
a lengyelországi Belzycén, majd Lublinban s a<br />
Chmelnicky fele mészárlások alatt gyilkolták<br />
meg. Jelentékeny <strong>zsidó</strong> tudós volt. Kéziratainak<br />
egyrészót az oxfordi Bodleiana őrzi. Ennek címe<br />
Tiferesz Jiszróel s homiletikus kommentár a<br />
Pentateuchhoz. Legfontosabb munkája a Jálkut<br />
Chódos, mely későbbi kiadásaiban a Jalkut Jiszroeli<br />
címet viseli, de eredetileg teljesen név nélkül<br />
jelent meg. V. ö. Stein «M. <strong>Magyar</strong> Rabbik».<br />
Isten. 1. Lényege. I. a legfelsőbb lény, akinek<br />
eleven elképzelésében s áhítatos, végtelen<br />
tiszteletében fejeződik ki a <strong>zsidó</strong> vallási öntudat.<br />
I. az egy-I. kinyilatkoztatása révén mint az érzület<br />
közvetlen bizonyossága él a <strong>zsidó</strong>ságban és<br />
éppen ez a közvetlenség az oka annak, hogy a<br />
<strong>zsidó</strong> vallási öntudat tilozóflailag csak később,<br />
külső behatásra alapozódott meg. A pogány vallások<br />
sokistenségével szemben éppen az egy,<br />
egyetlen I. hite karakterizálja leghívebben a<br />
<strong>zsidó</strong>ságot. I. egyetlenségeből következik, hogy<br />
az l. mindenható (Mózes II. 10. 4), mindenütt jelenlevő<br />
(Mózes II. 20. 24) és mindentudó (Zsolt.<br />
139), akire az ember függőségének, gyengeségének<br />
és kicsiségének tudatában csak alázattal tekinthet<br />
fel Ez az egy I. nemcsak fenntartója és<br />
kormányzója (Zsolt. 104. 29. 30), de teremtője<br />
is a világnak (Mózes I. 1. fej.; Jes. 45. 7), akinek<br />
nagyságát és végtelen bölcsességét teremtésének<br />
csodái, emberek ós népek sorsának változásai<br />
hirdetik. Az egy I. minden teremtett lény<br />
teremtője, maga meg nem teremtett, de örök<br />
(Mózes II. 3. 14) a jelenségek minden változása<br />
közepette változhatatlan (Malachius 3. 6) s a<br />
véges világgal szemben végtelen (Zsolt. 145.13).<br />
De talán még az egy I.-ről szóló tannál is jelentősebb<br />
a <strong>zsidó</strong>ságban az a hit, hogy I. szent, akit,<br />
az embernek, mély félelemmel teli tisztelettel,<br />
egész szívvel és tiszta lélekkel kell szolgálnia. I.<br />
szentsége a próféták szerint azt a legszentebb<br />
kötelességet rójja az emberre, hogy az erkölcs<br />
követelményeit hűen, odaadóan és minden határon<br />
túlmenően teljesítse. Ezzel a megállapítással<br />
rokon a bibliai felfogás is, amely szerint az erkölcsösséget<br />
követelő szent I. lénye maga is a<br />
legmélyebben erkölcsös s ezért az embernek, akit<br />
I. saját képmására teremtett, úgy kell tekintenie<br />
L-re, mint az erkölcsi tökéletesség mintaképére.<br />
«Szentek legyetek, mert szent vagyok én is, az<br />
örökkévaló, a ti I.-etek». (Móz. III. 19. 2) A<br />
középkor vallásíilozófusai, bár tudatában voltak<br />
I. megismerhetetlenségének, illetve annak, hogy<br />
I. pozitív tulajdonságokkal nem ruházható fel<br />
(l. I. tulajdonságai), kénytelenek voltak mégis az<br />
l.-sóg lényét bizonyos ethikai tulajdonságok fényével<br />
megvilágítani. I. legmagasabb ethikai<br />
tulajdonsága a tökéletes szeretet, mely épp olyan<br />
jellegzetes tulajdona a <strong>zsidó</strong> I.-ideálnak, mint az<br />
egység és a szentség. A <strong>zsidó</strong> I.-szemlélet hosszú<br />
történelmi fejlődés eredménye s fokozatosan nőtt<br />
ki a <strong>zsidó</strong> népi L, a «Jahvó» fogalmából. A nép-<br />
L, mely mellett más I.-ek is létezhetnek, nem<br />
világ-1., tehát nem is következetesen ethikus.<br />
Csak Elijáhutól kezdve zárja ki az I. fogalma teljes<br />
határozottsággal más I.-ek tiszteletét Izraelben,<br />
Ámosszal és Hoseával ethizálódik ós Jesájával<br />
és Jeremiással lesz mint a lelkiismeret L-e és