Bulletin de liaison et d'information - Institut kurde de Paris
Bulletin de liaison et d'information - Institut kurde de Paris
Bulletin de liaison et d'information - Institut kurde de Paris
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Revue <strong>de</strong> Presse-Press Review-Berhevoka Çapê-Rivista Stampa-Dentro<br />
<strong>de</strong> la Prensa-Baszn Öz<strong>et</strong>i<br />
• c::<br />
~ c::<br />
'2<br />
"C<br />
'';:;<br />
l/l<br />
Qi<br />
"C<br />
l/l<br />
"C<br />
co<br />
ti)<br />
Fran Kurdistan till<br />
riksdagen via Tensta<br />
Nâlin Baksi, Tensta,<br />
social<strong>de</strong>mokratisk<br />
riksdagsledamot<br />
med bada fötterna<br />
pa jor<strong>de</strong>n.<br />
NALIN ÄR flickan frân<br />
Kurdistan som fick stryk av<br />
sin lärare eftersom hon inte<br />
kun<strong>de</strong> tala turkiska. Men hennes<br />
far kän<strong>de</strong> rektom och tack<br />
vare <strong>et</strong>t samtal med <strong>de</strong>nne<br />
upphör<strong>de</strong> läraren att slâ Nalin<br />
Baksi.<br />
- Sâ här efterât tycker jag<br />
att <strong>de</strong>n hän<strong>de</strong>lsen egentligen<br />
bara stärkt mig imin politiska<br />
övertygelse, säger Nalin<br />
Baksi som redan tidigt i liv<strong>et</strong><br />
bestäm<strong>de</strong> sig fOr att inte lâta<br />
andra bestämma över henne.<br />
- Jag har egentligen aldrig<br />
valt att bli politiker. Jag är<br />
uppvuxen i en politisk aktiv<br />
flyktingfamilj. Med <strong>de</strong>n bakgrund<br />
som jag har är <strong>de</strong>t nog<br />
mer sâ att politiken valt mig,<br />
säger hon och berättar att <strong>de</strong>t .<br />
aldri'g gâr en dag utan att hon<br />
tänker pâ Kurdistan. Hon var<br />
13âr när hon kom till Sverige,<br />
- AIT JAG trivs sâ bra i Tensta<br />
beror nog pâ att stads<strong>de</strong>len<br />
pâminner mig om en av<br />
<strong>de</strong> sista byama min familj<br />
bod<strong>de</strong> i innan vi flyd<strong>de</strong> frân<br />
Kurdistan, säger hon och hon<br />
har inte nâgra planer pâ att<br />
flytta frân Tensta. Snarare har<br />
hon fOrstâtt vikten av att vara<br />
väl fOrankrad i<strong>de</strong>n värld hon<br />
vill pâverka till <strong>de</strong>t bättre.<br />
Medan vi promenerar runt<br />
i Tensta stannar personenill<br />
pâ gângvägama fOr att hälsa<br />
pâ Nalin Baksi som ocksâ<br />
gärna växlar nâgra ord med<br />
människorna i stads<strong>de</strong>len.<br />
DET FINNS ingen som kan<br />
anklaga henne fOr att hon lâtit<br />
sitt arb<strong>et</strong>e pâ toppolitisk<br />
nivâ fOrvridit huvu<strong>de</strong>t pâ henne.<br />
Nej, Nalin Baksi är <strong>et</strong>t<br />
skolexempel pâ en tjej som<br />
stär med bâda fOtterna pâ jor<strong>de</strong>n<br />
och som har gott om civilkurage.<br />
Visserligen släpper hon<br />
inte gärna<br />
människor in<br />
pâ liv<strong>et</strong>. Hon<br />
vakar noga<br />
över sin integrit<strong>et</strong><br />
och hon<br />
gör <strong>de</strong>t pâ <strong>et</strong>t<br />
sätt att man<br />
bara mâste<br />
respektera<br />
henne ännu<br />
mer, fôr man<br />
känner att <strong>de</strong>n som blir insläppt<br />
har funnit en vän fOr<br />
liv<strong>et</strong>.<br />
I SIN POLITISKA verksamh<strong>et</strong><br />
har hon inte helt överraskan<strong>de</strong><br />
arb<strong>et</strong>at härt fôr att motarb<strong>et</strong>a<br />
<strong>et</strong>nisk diskriminering.<br />
. Hon har ocksâ lagt fram en<br />
motion där hon diskuterat homosexuellas<br />
rätt att omfattas<br />
av lagèn om h<strong>et</strong>s mot folkgrupp.<br />
Un<strong>de</strong>r sin politiska karriär<br />
har hon inalles lagt fram fyra<br />
motioner och hon har enbart<br />
gjort <strong>de</strong>t i sakfrâgor där hon<br />
v<strong>et</strong> med sig att hon kan pâverka.<br />
Hennes<br />
senaste motion<br />
behandla<strong>de</strong> <strong>de</strong><br />
ungas situation<br />
pâ bostadsmarkna<strong>de</strong>n.<br />
Nâgon populist<br />
är inte<br />
Nalin Baksi.<br />
Tvärt om, hon<br />
tackar ofta nej<br />
till intervjuer eftersom hon<br />
tycker att <strong>de</strong>t är politikens<br />
sakfrâgor som ska stâ i centrum<br />
och inte hon som person.<br />
Däremot tycker hon att<br />
<strong>de</strong>t är bra att väljama fär större<br />
makt att välja sina representanter<br />
i riksdagen genom<br />
personval.<br />
- Om vi inte ha<strong>de</strong> haft medlemsomröstning<br />
i parti<strong>et</strong> ha<strong>de</strong><br />
inte nâgon som jag kommit<br />
fram, säger hon och b<strong>et</strong>onar<br />
att <strong>de</strong>t inte är familjens pengar<br />
eller kontakter som fàr avgöra<br />
vad vâra barn !'lkahli.<br />
- en emokrati ska alla ha<br />
samma möjligh<strong>et</strong>er till utbildning,<br />
rätt till en bra värd och<br />
äldreomsorg. I Tensta finns<br />
<strong>de</strong>t mânga motivera<strong>de</strong> fôräldrar<br />
som ing<strong>et</strong> hellre vill än att<br />
<strong>de</strong>t ska gâ bra fôr <strong>de</strong>ras barn.<br />
D<strong>et</strong> är politikernas ansvar att<br />
se till att alla fàr samma möjligh<strong>et</strong>er,<br />
säger Nalin Baksi<br />
som i nio är själv hjälpt till<br />
med läxläsning i SSU-Iokalen.<br />
men nu i <strong>et</strong>t land som har<br />
myck<strong>et</strong> mänskligare un<strong>de</strong>rvisningsm<strong>et</strong>o<strong>de</strong>r<br />
än vad Na-<br />
I FRAMTIDEN vill Nalin lin Baksi var van vid.<br />
Baksi utbilda sig tilllärare. Att tâlmodiga Nalin Baksi<br />
_ Jag t£Orinte att man ska har alla kvalifikationer som<br />
ägna heia liv<strong>et</strong> ât politiken behövs fOr att bli en skicklig<br />
utan varva <strong>de</strong>t politiska arbe- . pedagog är <strong>de</strong>t. ingen som<br />
t<strong>et</strong> med annan verkligh<strong>et</strong>sfOr- tvivlar pâ. Inte heller att hon<br />
ankring, säger hon och plane- efter nâgra âr i skolvärl<strong>de</strong>n<br />
rar bli kvar i Riksdagshus<strong>et</strong> kan bli tillräckligt arg fOr alt<br />
till âr 2002.<br />
göra en orädd politisk come-<br />
Därefter sätter hon sig sä- back och rätta till bristema.<br />
kert till rätta i skolbänken<br />
Amina Baklouti<br />
37