Gradu_Laakso
Gradu_Laakso
Gradu_Laakso
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
kylpyhuone. Asumiseen liittyvänä puutteena tutkittava mainitsi itsenäisyyden ja<br />
vapauden menetyksen sekä sen, että kodin sijaan ”laitos on aina laitos” (V18).<br />
Asumisen materiaalijalanjälki vaihteli välillä 1 300–13 200 kg/henkilö/vuosi (kuva<br />
14). Asunnottoman tutkittavan (V8) asumisen materiaalijalanjälkeen laskettiin<br />
ainoastaan sähkön- ja vedenkulutus sekä tavaroiden säilytyspaikkana toimiva<br />
varasto. Jos tätä tutkittavaa ei huomioitaisi vertailussa, asumisen materiaalijalanjälki<br />
vaihtelisi välillä 4 200–13 200 kg/henkilö/vuosi ja ero pienimmän ja isoimman<br />
materiaalijalanjäljen välillä olisi noin kolminkertainen. Tosin myös toiseksi<br />
pienimmän asumisen materiaalijalanjäljen omistava tutkittava (V18) asui huoneessa<br />
palvelutalossa, eikä omassa asunnossa.<br />
Kuva 14. Asumisen materiaalijalanjälki. Vertailussa mukana myös yksinasuvan, alle 45-<br />
vuotiaan naisen viitebudjetin mukaisen asumisen materiaalijalanjälki, KotiMIPS-<br />
tutkimuskotitalouksien keskiarvo sekä keskivertosuomalaisen asumisen materiaalijalanjälki.<br />
Erot asumisen materiaalijalanjäljissä selittyvät asuntojen kokoeroilla (kuva 15).<br />
Yhteys asunnon koon ja asumisen materiaalijalanjäljen välillä selittyy paitsi käytetyn<br />
rakennusmateriaalin määrällä, myös sillä että pihan koko ja lämmitykseen kuluvan<br />
energian määrä kasvavat näissä laskelmissa samassa suhteessa asunnon koon kasvun<br />
kanssa. Kaksi eniten poikkeavaa tulosta selittyvätkin eri lämmitysjärjestelmillä:<br />
heidän asunnoissaan on öljylämmitys, kun muiden asunnot lämpiävät<br />
kaukolämmöllä. Kivihiilen käyttö kaukolämmön tuotannossa nostaa materiaali-<br />
53