Gradu_Laakso
Gradu_Laakso
Gradu_Laakso
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Kysytyt osa-alueet olivat asuminen, arkiliikenne, matkailu (sisältäen matkat ja<br />
yöpymiset), mökkeily (sisältäen mökkirakennuksen), vapaa-ajan toiminnot (sisältäen<br />
harrastukset ja lemmikit), kodin tavarat, palvelut ja ruoka. Lisäksi käytin joitakin<br />
aiemmin laskemiani viitebudjettien tuloksia täydentämään eri osa-alueita, koska<br />
kaikkea ei kysytty kyselylomakkeissa. Nämä osa-alueet olivat astiat, kodin tekstiilit<br />
ja matot, vaatteet, siivouksen ja vaatehuollon välineet, hygieniatarvikkeet sekä<br />
päivittäistavarat (sisältäen kotitalouden paperi-, pakkaus- ja muut tarvikkeet, pesu- ja<br />
siivousaineet sekä hygieniatarvikkeet ja -tuotteet). Esimerkiksi astioiden merkitys<br />
kokonaismateriaalijalanjäljen kannalta on niin vähäinen, että koin tutkittavien<br />
kannalta helpommaksi käyttää olemassa olevia lukuja kuin pyytää heitä laskemaan<br />
kaikki kotinsa astiat. Liian työllistävä kyselylomake olisi saattanut johtaa siihen, että<br />
tutkittavat olisivat jättäneet lomakkeet täyttämättä. Käyttämäni kertoimet osa-<br />
alueittain on koottu liitteeseen 7.<br />
Asumisen materiaalijalanjälki jakaantuu rakennukseen, pihaan, lämmitykseen, veteen<br />
ja sähköön. Rakennuksen, pihan ja lämmityksen materiaalijalanjäljen laskin<br />
asuinneliöiden perusteella. Rakennusten keskimääräiseksi käyttöiäksi on arvioitu 50<br />
vuotta (Kotakorpi ym. 2008, 26). Tehtyjä remontteja en laskemisessa huomioinut.<br />
Pihan laajuudeksi arvioin 0,1 m 2 asfaltoitua pihaa asuinhuoneiston neliömetriä<br />
kohden. Myös pihan käyttöikä on 50 vuotta.<br />
Lämmönkulutusta tutkittavat eivät osanneet arvioida, koska suurin osa asuintaloista<br />
oli kaukolämmön piirissä. Lämmön kulutukseksi arvioin Kotakorven ym. (2008, 42)<br />
tavoin 210 kWh/ m 2 , joka on Motivan arvio keskimääräisestä kaukolämmön<br />
kulutuksesta neliötä kohti. Myöskään vedenkulutuksesta ei kenelläkään tutkittavista<br />
ollut tarkkaa tietoa, koska vuokra-asunnoissa ei ole asuntokohtaisia vesimittareita.<br />
MI-luvut olen laskenut arvion perusteella, jonka mukaan vedenkulutus on<br />
keskimäärin 155 litraa henkeä kohden vuorokaudessa (Motiva 2011). Laskin<br />
asumisen materiaalijalanjälkeen myös sähkönkulutuksen. Tutkittavat arvioivat oman<br />
sähkönkulutuksensa usein arviolaskun perusteella, joten tiedot sähkönkulutuksesta<br />
eivät ole tarkkoja. Osalla sosiaalitoimisto maksoi sähkölaskun tai sähkö kuului<br />
vuokraan, jolloin omasta kulutuksesta ei ollut edes arviota. Tällöin käytin arviota<br />
1 250 kWh/vuosi (Adato Energia 2008).<br />
40