Gradu_Laakso
Gradu_Laakso
Gradu_Laakso
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
suurin osa arkiliikenteen materiaalijalanjäljestä (6 500 kiloa) muodostuu<br />
yksityisautoilusta (Kotakorpi ym. 2008, 35). Myös KotiMIPS-tutkimuskotitalouksien<br />
keskiarvoa nostaa se, että moni tutkimukseen osallistunut kulki pääsääntöisesti<br />
henkilöautolla (Kotakorpi ym. 2008, 46).<br />
Kuva 9. Luonnonvarojen kulutuksen jakautuminen osa-alueittain. Keskivertosuomalainen ja<br />
KotiMIPS-keskiarvo: Kotakorpi ym. 2008.<br />
Kuten kuvasta 9 näkee, erot välttämättömyysmenojen, eli asumisen ja ruoan,<br />
luonnonvarojen kulutuksessa ovat pieniä. Viitebudjeteissa matkailuun varattu<br />
rahasumma ja siten myös sen luonnonvarojen kulutus on pienempää kuin<br />
keskivertosuomalaisella ja KotiMIPS-tutkimuskotitalouksilla. Esimerkiksi mökkeilyä<br />
ei ole viitebudjeteissa lainkaan. Tavaroiden kohdalla viitebudjetit ja KotiMIPSin<br />
keskiarvo ovat samaa tasoa, keskivertosuomalaisen kulutus hieman korkeampi.<br />
Viitebudjetit on laadittu niukoiksi, ja KotiMIPS-tutkimukseen osallistui<br />
kotitalouksia, jotka olivat keskimääräistä ympäristömyönteisempiä, mikä saattoi<br />
osaltaan vaikuttaa tuloksiin (Kotakorpi ym. 2008, 21). Esimerkiksi henkilöautosta<br />
luopuminen tai matkailutottumusten muuttaminen suosimaan lähialuematkailua<br />
voisivat pienentää keskivertosuomalaisen materiaalijalanjälkeä noin 13 000 kiloa<br />
vuodessa eli kolmanneksella. Luonnonvarojen kulutuksen vähentäminen on siis<br />
mahdollista. Viitebudjettien mukainen materiaalijalanjälki on kuitenkin nimensäkin<br />
mukaisesti viitteellinen, eikä kerro miten minimitoimeentulolla todellisuudessa<br />
35