Gradu_Laakso
Gradu_Laakso
Gradu_Laakso
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
(Lehtinen ym. 2010, 18). Palvelusuoritteet vuotta kohti laskin jakamalla tuotteiden<br />
MI-luvut arvioidulla käyttöiällä.<br />
Osa viitebudjettien hyödykkeistä, kuten televisiolupa, puhelinmaksut tai<br />
jäsenmaksut, eivät itsessään kuluta luonnonvaroja, vaan esimerkiksi<br />
puhelinmaksujen luonnonvarojen kulutus on huomioitu jo puhelimessa ja sähkössä.<br />
Tietoliikenneyhteyksien edellyttämän infrastruktuurin luonnonvarojen kulutusta ei<br />
ole huomioitu. Joukkoliikenteessä kuljettujen henkilökilometrien määrän arvioin<br />
Valtakunnallisen henkilöliikennetutkimuksen tuloksista (HLT 2004–2005). Autolla<br />
on viitebudjeteissa arvioitu ajettavan 15 000 kilometriä vuodessa.<br />
Viitebudjettien mukaan kohtuulliseen minimiin kuuluu kotimaan matkoja, vierailuja<br />
ja kulttuuriharrastuksia. Esimerkiksi kotimaan matkasta laskin hotelliviikonlopun<br />
sekä edestakaisen, yhteensä 540 kilometrin ajomatkan henkilöautolla Helsingin ja<br />
Jyväskylän välillä. Myös vierailujen MIPS-luvuksi laskin automatkan Helsingistä<br />
Jyväskylään ja takaisin (Salo ym. 2008). Kulttuuriharrastuksen MIPS-luvuksi laskin<br />
teatterissa käynnin (Veuro ym. 2008).<br />
Yksinasuvien viitebudjettien mukainen luonnonvarojen kulutus oli vain puolet<br />
keskivertosuomalaisen luonnonvarojen kulutuksesta (ks. tarkemmin Lettenmeier ym.<br />
2011b). Alle 45-vuotiaan naisen viitebudjetin mukainen materiaalijalanjälki on<br />
19 800 kiloa vuodessa ja miehen 21 400 kiloa vuodessa (kuva 9). Myös muiden<br />
viitebudjettikotitalouksien materiaalijalanjälki henkeä kohden oli noin 20 000 kiloa<br />
vuodessa. Viitebudjettien välillä ero naisen ja miehen välillä johtuu enimmäkseen<br />
ruoan määrästä, miehet syövät naisia enemmän. Naisilla puolestaan on enemmän<br />
vaatteita sekä hygieniatarvikkeita ja -tuotteita. Tavaroiden ja päivittäistavaroiden<br />
merkitys on kuitenkin vähäinen, samoin kuin palveluiden joihin viitebudjeteissa on<br />
laskettu terveydenhoitokäynnit ja kampaamokäynnit.<br />
Suurin yksittäinen osa-alue on asuminen, joka kuluttaa 8 900 kiloa luonnonvaroja<br />
vuodessa. Keskivertosuomalaisen asumisen materiaalijalanjälki on vielä suurempi,<br />
koska suuri osa suomalaisista asuu omakotitaloissa, joissa materiaalijalanjälki<br />
asuinneliötä kohti on suurempi kuin kerrostaloissa. Arkiliikenteen kohdalla eroja<br />
selittää viitebudjettien olettama joukkoliikenteen käyttö. Keskivertosuomalaisella<br />
34