Gradu_Laakso
Gradu_Laakso
Gradu_Laakso
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
pienentämään omaa materiaalijalanjälkeään siten, että saavutettava hyöty on<br />
mahdollisimman suuri.<br />
MIPS-menetelmä ei kuitenkaan huomioi esimerkiksi tuotantoon vaadittavaa pinta-<br />
alaa, materiaalivirtojen myrkyllisyyttä tai välittömiä vaikutuksia biodiversiteettiin.<br />
MIPS-menetelmän rinnalle suositellaankin muita mittareita muun muassa<br />
myrkyllisyyden arvioimiseksi, jotta haitattomampia aineita ei korvattaisi haitallisilla<br />
vain siksi, että materiaalin kokonaiskulutus vähenisi (Schmidt-Bleek 2000, 128–<br />
129). Materiaalijalanjäljen laskeminen edellyttää kaikkien elinkaari-<br />
laskentamenetelmien tavoin yleistyksien tekemistä. Tällöin tulokset ovat tietyllä<br />
mallilla laskettuja ja suuntaa-antavia arvioita, joiden pohjalta on mahdollista laatia<br />
edelleen tarkempia laskelmia ja elinkaariarvioita (Schmidt-Bleek 2000, 127–129).<br />
MIPS-menetelmää on toistaiseksi käytetty pääasiassa ekotehokkuuskonsultoinnissa.<br />
Se kuitenkin soveltuu myös kotitalouksien luonnonvarojen kulutuksen mittaamiseen,<br />
kuten Kotakorpi ym. (2008) ovat osoittaneet.<br />
4.2 Kuinka paljon luonnonvaroja kuluu?<br />
WWF:n laatiman Living Planet 2010 -raportin mukaan maapallon luonnonvarojen<br />
käyttö on kaksinkertaistunut vuodesta 1966. 1970-luvulla ihmiskunnan ekologinen<br />
jalanjälki ylitti maapallon biokapasiteetin, ja siitä lähtien uusiutuvien luonnonvarojen<br />
tuotantoon ja kasvihuonekaasujen sitomiseen tarvittava maa-ala on ylittänyt<br />
käytettävissä olevan tuottavan pinta-alan vuosittain. Vuonna 2007 ekologinen<br />
jalanjälki ylitti 50 prosentilla maapallon biokapasiteetin. Maailmanlaajuisesti<br />
käytettiin siis 1,5 maapallon verran luonnonvaroja (kuva 3). Tätä ylikulutusta<br />
kutsutaan ekologiseksi velaksi. (WWF 2010, 7–8.)<br />
Ekologinen jalanjälki vuonna 2007 oli 2,7 globaalihehtaaria henkeä kohti, kun<br />
biokapasiteetti oli ainoastaan 1,8 globaalihehtaaria. Suomalaisten ekologinen<br />
jalanjälki oli 6,16 globaalihehtaaria. (Ewing ym. 2010, 58.) Yli puolet ekologisesta<br />
jalanjäljestä on hiilijalanjälkeä (WWF 2010, 8).<br />
18