Gradu_Laakso
Gradu_Laakso
Gradu_Laakso
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Ympäristötieteissä on aiemmin tarkasteltu kulutusta pääosin teknisenä kysymyksenä,<br />
kuten materiaalivirtoina ja ihmisten asenteina esimerkiksi lajittelua kohtaan. Myös<br />
kansalaisten kulutuskäyttäytymisestä ja kulutuksen ympäristösuhteesta on saatavilla<br />
vain vähän tutkimustietoa (Valkonen & Litmanen 2010, 145). Oman tutkimukseni<br />
tarkoitus on tuoda ekologista näkökulmaa kulutustutkimukseen ja yhdistää eri<br />
tieteenalojen näkökulmia. Haluan myös purkaa yleisen käsityksen kuluttamisesta<br />
tuotteiden ja palveluiden ostamisena ja käyttämisenä siihen, mitä kuluttaminen<br />
pohjimmiltaan on: luonnonvarojen hyödyntämistä kuluttajien hyvinvoinnin<br />
lisäämiseksi (ks. myös Schultz ja Tapio 2011).<br />
Tutkimusnäkökulmaa voisi luonnehtia arkielämän ympäristöpolitiikan<br />
näkökulmaksi. Arkielämän ympäristöpolitiikka pyrkii kuvaamaan ihmisen ja<br />
ympäristön välistä yhteyttä ihmisen arjessa, kuten kuluttamisessa (Massa & Ahonen<br />
2006; Valkonen & Litmanen 2010). Laajempana tavoitteenani on myös luoda pohjaa<br />
tutkimusmenetelmälle, joka yhdistää ekologisen ja sosiaalisen näkökulman<br />
tarkastelun ja laajentaa MIPS-menetelmän käyttömahdollisuuksia suomalaisten<br />
kotitalouksien materiaalijalanjäljen tutkimisessa.<br />
3 Miksi kulutamme? Kuluttaminen ja hyvinvointi<br />
”Jos pyytää kulutuskulttuurissa elävää ihmistä lopettamaan kuluttamisen, on kuin<br />
pyytäisi häntä olemaan hengittämättä.” Assadourian (2011, 29)<br />
Millaisia ovat ne kestävän kehityksen määritelmän (WCED 1987, 43) mukaiset<br />
”tämän päivän tarpeet”, jotka meidän tulee voida tyydyttää? Miten nämä tarpeet<br />
tyydytetään? Modernin kulutuksen piirteisiin on kuulunut jatkuva määrällinen kasvu,<br />
monipuolistuminen ja privatisoituminen. Viime vuosisadan jälkipuoliskolla kulutus<br />
Suomessa nelinkertaistui (Perrels ym. 2006, 1; SVT 2007). Onko meillä siis<br />
enemmän tarpeita, vai onko nykyisiä tarpeitamme vaikeampi tyydyttää?<br />
Sosiaalisesta kestävyydestä ja kohtuullisen elämän minimivaatimuksista on olemassa<br />
useita eri määritelmiä (Alila ym. 2011). Bradshaw’n ym. (2008, 1) mukaan<br />
9