Gradu_Laakso
Gradu_Laakso
Gradu_Laakso
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
asukasta kohden eli materiaalinen hyvinvointi on kasvanut kolminkertaiseksi<br />
viimeisten neljänkymmenen vuoden aikana, mutta samana ajanjaksona suomalaisten<br />
subjektiivinen kokemus omasta hyvinvoinnistaan on pysynyt samalla tasolla tai jopa<br />
laskenut (Hoffren 2010, 46; Vaarama ym. 2010, 13). Bruttokansantuote hyvinvoinnin<br />
mittarina onkin kyseenalainen, sillä sen jälkeen kun elintaso turvaa perustavien<br />
tarpeiden tyydytyksen, ihmisen hyvinvointia alkavat määritellä terveys ja koetun<br />
hyvinvoinnin tekijät, kuten ihmissuhteet, osallisuus, ympäristö ja mielekäs tekeminen<br />
(Vaarama ym. 2010, 12; Salonen 2010, 62–63).<br />
Bruttokansantuotteen kasvun kanssa on kasvanut myös sosiaalinen eriarvoisuus:<br />
taloudellinen hyvinvointi on jakautunut aiempaa epätasaisemmin (OECD 2011) ja<br />
yhä useampi suomalainen elää köyhyysrajan alapuolella (SVT 2009). Suomalaisessa<br />
yhteiskunnassa kaikkein pienituloisimpia ovat perusturvan 2 varassa elävät eli ne,<br />
joiden toimeentulo koostuu valtion tai kunnan maksamista vähimmäisetuuksista.<br />
Tuloerojen kasvaessa ja köyhyyden lisääntyessä yhä harvemmalla on mahdollisuus<br />
omistaa ja käyttää koko ajan useampia tavaroita ja palveluita, josta on muodostunut<br />
tavoite ja keino yhteiskunnallisen menestyksen, hyväksynnän ja hyvinvoinnin<br />
saavuttamiseksi nykyisessä kulutuskulttuurissa (Assadourian 2010, 30–35).<br />
Samaan aikaan kulutuksen kasvun kanssa ympäristön tila heikkenee. Ilmaston<br />
lämpeneminen ja biodiversiteetin köyhtyminen ovat olleet tiedossa jo pitkään, mutta<br />
silti hiilidioksidipäästöt ovat yhä kasvussa ja luonnon monimuotoisuus uhattuna (IEA<br />
2011; MEA 2005). Kulutamme luonnonvaroja yli luonnon kantokyvyn (WWF 2010).<br />
Myös Brundtlandin raportissa (1987, 54–55) todetaan, että ”minimitason ylittävä<br />
elintaso on kestävä vain, jos kulutustaso täyttää kestävyyden kriteerit.” Kun<br />
ekologiset rajat tulevat vastaan, perustarpeet tyydyttävän vaurauden ylimenevä<br />
vauraus muodostuu kestävän kehityksen kannalta ongelmaksi (Bardy 2010, 29).<br />
Kulutuskeskeisyys siis paitsi ruokkii eriarvoistumista, myös tuhoaa ympäristöä, joka<br />
on kaiken toiminnan edellytys. Ekologinen ja sosiaalinen kestävyys kulkevat käsi<br />
2 Perusturvalla tarkoitetaan niitä vähimmäisetuuksia, jotka eivät ole työeläkkeen tai ansiosidonnaisen<br />
työttömyyspäivärahan tapaan ansiosidonnaisia. Perusturvaetuuksia ovat kansaneläkkeet,<br />
perheavustukset sekä asumis- ja toimeentulotuki, sairauspäiväraha, opintotuki ja muut etuudet, kuten<br />
työttömyysturvan peruspäiväraha, työmarkkinatuki ja vammaistuki. (Moisio ym. 2011, 11.)<br />
6