Paras paikka -asukaslehti, maaliskuu 2024
Maaliskuun 2024 Paras paikka -asukaslehden teema-artikkelit käsittelevät etsivää nuorisotyötä, työskentelyä eläkkeellä ja koulurakentamista Kaarinassa. Lisäksi lehti sisältää lyhyitä uutisia, vinkkejä tapahtumista ja tekemisestä, Hauska tavata -jutun, asiaa keskustan kehittämisestä sekä kaavoituskatsauksen.
Maaliskuun 2024 Paras paikka -asukaslehden teema-artikkelit käsittelevät etsivää nuorisotyötä, työskentelyä eläkkeellä ja koulurakentamista Kaarinassa. Lisäksi lehti sisältää lyhyitä uutisia, vinkkejä tapahtumista ja tekemisestä, Hauska tavata -jutun, asiaa keskustan kehittämisestä sekä kaavoituskatsauksen.
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
1/<strong>2024</strong><br />
<strong>Paras</strong> <strong>paikka</strong>.<br />
Kaarinan kaupungin <strong>asukaslehti</strong> | www.kaarina.fi | Julkinen tiedote<br />
KADONNEIDEN MUSSUKOIDEN<br />
ETSIJÄT – ETSIVÄ NUORISOTYÖ<br />
AUTTAA NUORIA OMAN POLUN<br />
LÖYTÄMISESSÄ.<br />
<strong>Paras</strong> <strong>paikka</strong> kasvaa.<br />
S. 4<br />
OMAEHTOINEN TYÖNTEKO<br />
ELÄKKEELLÄ LISÄÄNTYY<br />
– KOKENUT TYÖNTEKIJÄ<br />
ON TYÖYHTEISÖNSÄ<br />
VOIMAVARA.<br />
<strong>Paras</strong> <strong>paikka</strong> työskennellä.<br />
S. 6<br />
Kaarina on<br />
houkutteleva ja<br />
kilpailukykyinen<br />
<strong>paikka</strong> asua,<br />
yrittää ja tehdä<br />
työtä.<br />
KÄYTTÄJÄLÄHTÖISIÄ<br />
KOULURAKENNUKSIA.<br />
<strong>Paras</strong> <strong>paikka</strong> oppia.<br />
S. 18
2<br />
KAARINAN KAUPUNGIN ASUKASLEHTI 1/<strong>2024</strong><br />
4<br />
Kaarinan kaupungin<br />
<strong>asukaslehti</strong> 1/<strong>2024</strong><br />
6<br />
18<br />
TEEMA<br />
Lehden teemana on Kaarina on<br />
houkutteleva ja kilpailukykyinen<br />
<strong>paikka</strong> asua, yrittää ja tehdä työtä.<br />
SIVU 4 Kadonneiden mussukoiden<br />
etsijät – Etsivä nuorisotyö auttaa<br />
nuoria oman polun löytämisessä.<br />
<strong>Paras</strong> <strong>paikka</strong> kasvaa.<br />
SIVU 6 Omaehtoinen työnteko<br />
eläkkeellä lisääntyy – Kokenut<br />
työntekijä on työyhteisönsä<br />
voimavara. <strong>Paras</strong> <strong>paikka</strong><br />
työskennellä.<br />
SIVU 8 Kaarinan kulttuuri- ja<br />
kirjastopalveluilla huikea vuosi 2023.<br />
SIVU 9 Kaavoituskatsaus <strong>2024</strong>.<br />
SIVU 18 Käyttäjälähtöisiä<br />
koulurakennuksia. <strong>Paras</strong> <strong>paikka</strong><br />
oppia.<br />
TAPAHTUMIA<br />
JA TEKEMISTÄ<br />
SIVU 13<br />
13<br />
20<br />
HAUSKA TAVATA<br />
SIVU 20<br />
<strong>Paras</strong> <strong>paikka</strong>.<br />
Kaarinan kaupungin <strong>asukaslehti</strong><br />
Julkaisija: Kaarinan kaupunki,<br />
Oskarinkatu 4, 20780 Kaarina<br />
Toimitus: tiedotus@kaarina.fi, p. 050 314 6189<br />
Ulkoasu, taitto ja painatus: Punamusta Oy<br />
ISSN: 2736-8017 (painettu)<br />
Painosmäärä: n. 16 800 kpl<br />
Painettu Galerie Brite Bulk -paperille.<br />
Kannen kuva: Roni Lehti. Etsivän nuorisotyön tilassa<br />
Entissä järjestetään toimintaa viitenä päivänä viikossa.<br />
Seuraava numero ilmestyy toukokuussa <strong>2024</strong>.<br />
Palvelupiste Fiskari<br />
Lautakunnankatu 1,<br />
20780 Kaarina<br />
p. 02 588 4010, palvelupiste@kaarina.fi<br />
Avoinna:<br />
maanantai klo 9-19<br />
tiistai-perjantai klo 9-16<br />
juhlapyhien aattona klo 9-16<br />
Piikkiön palvelupiste<br />
Hadvalantie 9,<br />
21500 Piikkiö<br />
p. 02 588 4020, palvelupiste@kaarina.fi<br />
Avoinna:<br />
maanantai klo 12-19<br />
tiistai-perjantai klo 10-16<br />
juhlapyhien aattona klo 10-16
KAARINAN KAUPUNGIN ASUKASLEHTI 1/<strong>2024</strong><br />
3<br />
Tehdään yhdessä keskustasta kaikkien<br />
kaarinalaisten viihtyisä olohuone!<br />
PÄÄKIRJOITUS<br />
TEKSTI: KAUPUNGINARKKITEHTI<br />
(VS) OSCU UURASMAA<br />
KUVA KILPAILUEHDOTUKSESTA ”RU-<br />
NOILIJAN LÖYTÖRETKI”, SWECO FIN-<br />
LAND OY<br />
KAARINAN keskustan yleiseen ideakilpailuun<br />
saatiin laadukkaita kilpailuehdotuksia,<br />
jotka tarjoavat<br />
arvokkaita näkökulmia keskustan<br />
kehittämiseen. Kuitenkaan yksikään<br />
ehdotuksista ei kokonaisuutena<br />
ratkaise keskustan kaikkia<br />
haasteita parhaalla tavalla. Keskustan<br />
jatkosuunnitelmiin tullaan<br />
keräämään eri kilpailuehdotusten<br />
parhaita puolia, lisätään joukkoon<br />
hyviä ideoita ja kootaan niistä kokonaissuunnitelma<br />
keskustan kehittämiseksi.<br />
Kilpailun tuloksia esiteltiin edellisessä<br />
<strong>Paras</strong> Paikka -lehdessä, ja kilpailuehdotukset<br />
ovat nähtävissä<br />
kaupungin nettisivuilla osoitteessa<br />
kaarina.fi/paras<strong>paikka</strong>.<br />
Suunnitteluratkaisut<br />
Keskustan rakentamisen tyyli pyritään<br />
pitämään monipuolisena ja<br />
laadukkaana. Perinteisiä kauneusarvoja<br />
vaalitaan esimerkiksi hyvillä<br />
pintamateriaaleilla, kauniilla kattomuodoilla<br />
sekä rauhallisella ikkunajaotuksella.<br />
Suunnittelussa keskitytään<br />
pääasiassa 4–5-kerroksisiin<br />
taloihin, mutta matalammilla<br />
taloilla saadaan joukkoon mielenkiintoisuutta.<br />
Väreihin kiinnitetään<br />
huomiota: ei tylsää harmautta<br />
muttei liian räikeitäkään rakennuksia.<br />
Tori- ja katurakentamisen laatutasoa<br />
nostetaan keskustassa. Viherratkaisujen<br />
merkitys on viihtyisyyden<br />
kannalta ensiarvoisen<br />
tärkeä, ja kulttuurillisia elementtejä,<br />
kuten esimerkiksi runoja, hyödynnetään<br />
kaupunkikuvan rikastuttamiseksi.<br />
Penkkien lisäämistä<br />
on toivottu paljon, ja niitä varmasti<br />
lisätään.<br />
Miellyttävä valaistus vaikuttaa<br />
sekä viihtyisyyteen että turvallisuuteen.<br />
Valaistuksella on myös tärkeä<br />
osansa pimeimmän ajan piristäjänä,<br />
ja teemavalaistus huomioidaankin<br />
osana suunnittelua.<br />
Liiketiloja halutaan katutasoon<br />
lisää. Liiketilojen osalta on erityisen<br />
tärkeää tunnistaa paikat, joissa ne<br />
voisivat parhaiten menestyä. Muillakin<br />
kohdilla rakennusten alimpien<br />
kerrosten tulee muodostaa<br />
kaunista kaupunkikuvaa niin materiaaleiltaan<br />
kuin ovilta ja ikkunoiltaankin.<br />
Pysäköinti ja<br />
päivittäistavarakaupat<br />
Kaarinan keskustassa on nykyään<br />
paljon pysäköintialuetta, mutta<br />
uuden rakentamisen myötä tarve<br />
pysäköintipaikoille kasvaa. Osa pysäköinnistä<br />
on siis pakkokin saada<br />
silmiltä piiloon. Niin sanottu rakenteellinen<br />
pysäköinti mahdollistaa<br />
pysäköintitilojen päälle muiden<br />
toimintojen sijoittamisen, mutta<br />
se on kalliimpaa. Kaupunkikuvan<br />
kannalta parhaita ratkaisuja Kaarinassa<br />
olisivat rakennusten välissä<br />
olevat, pihakansien alle jäävät pysäköintitilat.<br />
Varsinaisia pysäköintitaloja<br />
ei haluta suosia, mutta mikäli<br />
niitä tehdään, ne kytketään<br />
osaksi muuta kaupunkirakentamista<br />
ja niiden julkisivuihin kiinnitetään<br />
erityistä huomiota. Kadunvarsipysäköintiä<br />
tarvitaan jatkossakin,<br />
ja torin lähelle tulee päästä<br />
myös autolla.<br />
Kaarinan keskustassa on erinomainen<br />
tilanne päivittäistavarakauppojen<br />
suhteen, tästä kannattaa<br />
pitää tiukasti kiinni. Kauppojen<br />
rakennetta mietitäänkin<br />
huolella yhdessä kaupan toimijoiden<br />
kanssa keskustaa kehitettäessä.<br />
Torin kehittäminen<br />
Keskustan kehittämisen asioista<br />
ajankohtaisin on torin ja sen ympäristön<br />
kehittäminen. Aluetta tullaan<br />
tämän vuoden aikana suunnittelemaan<br />
kokonaisuutena. Mielessä<br />
pidetään ensisijaisesti torimyynnin<br />
tarpeet, tapahtumien järjestämisen<br />
mahdollisuudet sekä<br />
houkuttelevien liiketilojen rakentuminen<br />
torin ympärille. Esteettömyys<br />
ja turvallisuus otetaan hyvin<br />
huomioon.<br />
Torille halutaan myös paljon<br />
puita ja viherratkaisuja, ja sen ympäristöstä<br />
tehdään toiminnallisesti<br />
mahdollisimman monipuolinen ja<br />
houkutteleva kaiken ikäisille. Joulutori<br />
kuusineen, valoineen ja kojuineen<br />
otetaan huomioon osana<br />
kokonaisuutta.<br />
Toriaukion ympärille luodaan<br />
kävelylle ja pyöräilylle pyhitettyä<br />
aluetta, jotta alueesta tulisi rauhallinen<br />
ja viihtyisä. Samalla pidetään<br />
huolta, että jokaiseen rakennuskokonaisuuteen<br />
pääsee myös autolla<br />
ja toriostoksetkin saa helposti kannettua<br />
lähimmälle parkkipaikalle.<br />
Torille suunnitellaan myös pienimuotoinen<br />
esiintymislava. Isompia<br />
tapahtumia varten tuodaan siirrettäviä<br />
lavarakennelmia tarpeen<br />
mukaan. Erilaisiin tapahtumiin varustaudutaan<br />
niin sähkön, datan<br />
kuin vedenkin osalta. Jäätelökioskillekin<br />
tehdään <strong>paikka</strong> ja tekniikka<br />
valmiiksi.<br />
Kaarina-talon edustalla on jo<br />
pieni osa valmista lämmitettyä<br />
torikiveystä, ja aluetta laajennetaan<br />
jo tänä vuonna. Samalla luodaan<br />
teknisiä ratkaisuja kokonaisuuden<br />
toteuttamista varten. Torialue<br />
istutuksineen ja toimintoineen<br />
pyritään saamaan valmiiksi<br />
ensi vuonna.<br />
Toivottavasti muutoksien myötä<br />
torialueesta ja sen ympäristöstä<br />
tulee viihtyisä ja innostava <strong>paikka</strong>,<br />
jossa yrityksetkin viihtyvät ja jossa<br />
järjestetään useita pieniä ja isompiakin<br />
tapahtumia kaikkina vuodenaikoina.<br />
Oskarintalon ja<br />
Kaarina-talon<br />
tulevaisuus<br />
Oskarintalo eli vanha virastotalo<br />
tarvitsee osakseen isoja parannuksia,<br />
ja toisaalta kaupunki on<br />
päättänyt luopua nykyisistä tiloistaan<br />
Oskarintalossa. Työpisteitä<br />
ja neuvottelutiloja tarvitaan kuitenkin<br />
paljon, eivätkä ne kaikki millään<br />
mahdu Kaarina-taloon. Myös<br />
Kaarina-talon nykytoiminnoissa on<br />
kehitettävää.<br />
Oskarintalossa on suuri ja hyvin<br />
rakennettu rakennusrunko, jonka<br />
jatkokäyttöä selvitellään huolella.<br />
Purkaminen on joillakin mittareilla<br />
helpoin ratkaisu, mutta ekologisesti<br />
ja taloudellisestikin voi olla<br />
paljon järkevämpää hyödyntää perustusta,<br />
rakennusrunkoa ja niitä<br />
rakennusosia, jotka ovat hyvässä<br />
kunnossa. Nykyinen talotekniikka,<br />
julkisivut ja sisäratkaisut ovat joka<br />
tapauksessa suuren remontin tarpeessa.<br />
Tulevat ratkaisut Oskarintalon<br />
suhteen pitää perustua tietoon,<br />
asiaa pitää siis suunnitella<br />
huolella. Vuoden <strong>2024</strong> aikana laaditaankin<br />
hankesuunnitelma Oskarintalon<br />
ja Kaarina-talon tulevaisuudesta<br />
yhdessä henkilökunnan<br />
ja tilojen muiden omistajien ja<br />
käyttäjien kanssa.<br />
Oskarintalon länsipäädyn kehittäminen<br />
on erityisen tärkeää.<br />
Päädyn tulee joka tapauksessa<br />
muodostaa kaunis ja toiminnallinen<br />
reunus torialueelle. Jos kaupungin<br />
toimintoja sijoittuu tulevaisuudessakin<br />
Oskarintaloon, olisi<br />
se hyvä yhdistää sillalla Kaarina-taloon.<br />
KESKUSTELLAAN<br />
KESKUSTASTA!<br />
Yleisötilaisuus: Esittelyjä ja<br />
keskustelua keskustan kehittämisestä<br />
ja Rauhalinnan<br />
alueen suunnittelusta sekä<br />
hiukan muistakin ajankohtaisista<br />
kaupunkisuunnittelun<br />
asioista torstaina<br />
25.4.<strong>2024</strong> kello 18-20 Hovirinnan<br />
koulun ruokasalissa.<br />
Tervetuloa!<br />
Kysely: Sinäkin voit antaa<br />
kommenttisi keskustan kehittämiseen.<br />
Osallistu huhtikuun<br />
loppuun mennessä<br />
pieneen kyselyyn sivulla<br />
kaarina.fi/paras<strong>paikka</strong>.<br />
Kiitos aktiivisuudestasi!
4<br />
KAARINAN KAUPUNGIN ASUKASLEHTI 1/<strong>2024</strong><br />
TEEMA<br />
Kaarinassa etsivää nuorisotyötä on tehty yli 10 vuotta. Etsivä nuorisotyöntekijä Jere Järvinen on monelle nuorelle se tuttu ja turvallinen<br />
aikuinen.<br />
Kadonneiden<br />
mussukoiden etsijät<br />
– Etsivä nuorisotyö auttaa nuoria oman polun löytämisessä<br />
Kaarinassa etsivän nuorisotyön palveluita käyttää vuosittain 150–200 nuorta. Jokaiselle<br />
nuorelle omanlaiseksi räätälöity palvelu auttaa löytämään suuntaa elämälle ja tarjoaa tärkeää<br />
vertaistukea.<br />
TEKSTI: SUVI PULLIAINEN<br />
KUVAT: RONI LEHTI<br />
KAARINAN etsivää nuorisotyöntekijää<br />
Jere Järvistä voi huoletta kutsua<br />
nuorisotyön konkariksi. Vuodesta<br />
1995 asti nuorisotyötä tehneelle<br />
Järviselle moni kaarinalainen<br />
nuori on tuttu jo lapsuudesta<br />
saakka. Kun häneltä kysyy, mikä<br />
hänen työssään on parasta, hän<br />
vastaa empimättä:<br />
− No meidän mussukat tietysti!<br />
Etsivän nuorisotyön tehtävänä<br />
on auttaa näitä mussukoita, eli<br />
17–28-vuotiaita nuoria, jotka tarvitsevat<br />
apua opiskelu- tai työpaikan<br />
löytämisessä tai elämänhallinnassa.<br />
Vapaaehtoisen palvelun ta-<br />
voitteena on tarjota nuorille turvallisia<br />
ja luottamuksellisia aikuiskontakteja.<br />
Viranomaisilla, kuten Kelalla,<br />
työvoimatoimistolla ja puolustusvoimilla<br />
on velvollisuus ilmoittaa,<br />
jos he eivät tavoita oman palvelunsa<br />
piiriin kuuluvaa nuorta. Sen<br />
jälkeen on etsivän nuorisotyön<br />
tehtävänä nimensä mukaisesti<br />
etsiä nuori. Kun nuori löydetään,<br />
selvitetään, mikä asia on jäänyt<br />
hoitamatta ja yritetään hoitaa se<br />
yhdessä loppuun.<br />
− Me olemme ainut yksikkö,<br />
joka jalkautuu oikeasti kentälle<br />
katsomaan, mihin se mussukka<br />
on hävinnyt, Järvinen kertoo.<br />
Jotkin asiakkuudet ovat hyvinkin<br />
lyhytaikaisia. Tällöin yleensä<br />
jokin asia on jäänyt hoitamatta vahingossa<br />
ja ratkaisu voi olla vain<br />
uuden ajanvarauksen tekeminen.<br />
Sen jälkeen asiat lähtevät uudelleen<br />
rullaamaan. Mutta sitten on<br />
heitä, jotka ovat pudonneet elämässään<br />
tyhjän päälle.<br />
− Heidän kanssaan aletaan rakentaa<br />
tulevaisuutta. Tavoitteena<br />
on päästä takaisin niin sanotusti<br />
yhteiskuntakelpoisiksi, Järvinen<br />
selittää.<br />
Kasvavat<br />
mielenterveysongelmat<br />
tuovat haasteita<br />
Etsivässä nuorisotyössä onnistumisia<br />
haetaan ihan pienistäkin asioista.<br />
Tavoitteet räätälöidään aina<br />
nuoren henkilökohtaisen tilanteen<br />
mukaan.<br />
− Onnistumisen ei tarvitse aina<br />
olla työ- tai koulu<strong>paikka</strong>. Jos meillä<br />
on haasteena se, että nuorella on<br />
niin suuri sosiaalisten tilanteiden<br />
pelko, ettei hän voi poistua kotoa,<br />
niin silloin on saavutus jo se, että<br />
päästään kävelylle, Jere Järvinen<br />
selventää.
KAARINAN KAUPUNGIN ASUKASLEHTI 1/<strong>2024</strong><br />
5<br />
Järvisen työvuosien aikana<br />
nuorten mielenterveysongelmat<br />
ovat kasvaneet räjähdysmäisesti.<br />
Kun nuorilla ennen oli haasteita<br />
koulu- tai työpaikan saamisessa,<br />
ongelmat ratkesivat usein paikan<br />
löydyttyä. Nykyisin haasteisiin kietoutuvat<br />
yhä useammin mielenterveysongelmat,<br />
joiden ratkaisu<br />
saattaa viedä vuosia. Ruuhkautuneet<br />
mielenterveyspalvelut pitkittävät<br />
nuorten kuntoutumista ja<br />
Järvistä huolestuttaa nuorten laitostuminen.<br />
− Voi mennä vuosikin, että saadaan<br />
(mielenterveys)palvelut<br />
edes pyörimään. Ja sen päälle<br />
pitää laskea hoitoaika. Äkkiä puhutaankin<br />
kolmesta vuodesta ja<br />
se on todella pitkä aika, Järvinen<br />
sanoo.<br />
Sekä nuoret että Järvinen toivovat<br />
nuorisotyöhön pysyvyyttä.<br />
Järvinen toivoo, että työntekijät pysyisivät<br />
työssään pitempään, sillä<br />
silloin työ on hedelmällisempää<br />
kaikille osapuolille.<br />
− Kyllähän aikuinenkin ihminen<br />
turhautuu, jos vaikka lääkäri<br />
vaihtuu joka kerta. Joudut aina<br />
aloittamaan tarinan alusta, eikä se<br />
välttämättä johda mihinkään. Jossain<br />
vaiheessa ihminen tekee sen<br />
ratkaisun, ettei kerrokaan enää<br />
mitään, ja se ei ole koskaan hyvä<br />
juttu, Järvinen pohtii.<br />
− Tässä työssä tulosta ei välttämättä<br />
näe vuodessa tai kahdessa,<br />
mutta se näkyy pitkässä juoksussa.<br />
Silloin näkee mussukoita, kun<br />
heillä on jo omaa perhettä, ja he<br />
tulevat iloisena moikkaamaan, Järvinen<br />
jatkaa.<br />
Vertaistukea,<br />
sosiaalisuutta ja<br />
tulevaisuuden toiveita<br />
Tiistaiaamupäivänä etsivän nuorisotyön<br />
tiloihin on kokoontunut<br />
nuorten pienryhmä. Osa nuorista<br />
on lähtenyt toimintaan mukaan<br />
itsenäisesti, mutta osa on saanut<br />
alkuun hiukan apua. Roope Niittymäelle<br />
palvelusta vihjaisi ensimmäisen<br />
kerran sosiaalityöntekijä,<br />
mutta hän ei saanut vakuutettua<br />
Niittymäkeä palvelun hyödyistä.<br />
Lopulta hänet paikalle sai<br />
läheinen ystävä, joka Niittymäen<br />
sanojen mukaan raahasi hänet<br />
puolipakolla mukaansa.<br />
Etsivän työn nuoret puhuvatkin<br />
usein voimakkaasti palvelun puolesta.<br />
Karoliina Haakana kertoo<br />
kehuneensa etsivän nuorisotyön<br />
toimintaa sukulaisilleen, ystävilleen<br />
ja hoitokontakteilleen. Vaikka<br />
hän osallistuu toimintaan useana<br />
päivänä viikossa, hän ei koe sitä<br />
kuormittavana, vaan päinvastoin<br />
voimaannuttavana.<br />
− Minulta on kyselty, että onko<br />
minulla liikaa tekemistä viikossa.<br />
Olen sanonut siihen, että tämä<br />
on sellainen, jota ei voi karsia pois,<br />
Haakana toteaa painokkaasti.<br />
Etsivän nuorisotyön toiminta<br />
tuo nuorille kaivattua viikkorytmiä<br />
ja antaa mahdollisuuden olla sosiaalisia<br />
turvallisessa ympäristössä.<br />
Toisista nuorista saa paljon vertaistukea.<br />
Kun samanlaisessa tilanteessa<br />
olevat nuoret kokoontuvat<br />
samalle sohvalle, ajatusten<br />
Asukkaat päättivät:<br />
Jalkautuvaan nuorisotyöhön lisäkäsiä<br />
KAARINALAISET ANTOIVAT vuoden <strong>2024</strong> asukasbudjettiäänestyksessä<br />
eniten ääniä jalkautuvalle<br />
nuorisotyölle. Maaliskuussa alkaneen kokeilun<br />
myötä Kaarinassa aloitti uusi nuorisotyöntekijä,<br />
jonka tehtävänä on kartoittaa, missä nuoret kokoontuvat<br />
ja minkälaista toimintaa he kaipaavat.<br />
Tietojen pohjalta voidaan suunnitella nuorisotyön<br />
palveluita entistä paremmiksi.<br />
− Tämä helpottaa jatkossa vaikkapa Nugipagutoiminnan<br />
viemistä oikeaan <strong>paikka</strong>an, selittää<br />
Kaarinan nuorisopalvelujohtaja Mirja Karppanen.<br />
Kesällä kaupunkia kiertävä liikkuva nuorisotila<br />
Nugipagu vie toimintaa nuorten kokoontumispaikkoihin,<br />
kuten puistoihin ja kauppojen pihoille.<br />
Tämän lisäksi nuorisotyö jalkautuu nuorten<br />
pariin myös ilman pelejä ja leikkejä, keskustelemaan.<br />
Kokeilun avulla kumpaakin työtä voidaan<br />
tehdä aikaisempaa enemmän.<br />
Työtä ei tehdä yksin, vaan tarkoitus on löytää<br />
yhteistyötahoja, joiden kanssa nuorisotyöntekijä<br />
voi toimia. Karppanen nimeää mahdollisiksi yhteistyökumppaneiksi<br />
muun muassa seurakunnat,<br />
paikalliset urheiluseurat, nuorisojärjestöt ja<br />
-yhdistykset.<br />
− Kokeilussa voidaan tehdä lyhyitä kokeiluja<br />
erilaisilla kokoonpanoilla, Karppanen sanoo.<br />
Vaikka nuorten kokoontumisista saattaa tulla<br />
ääntä, Karppanen haluaa muistuttaa, että nuorilla<br />
on oikeus olla julkisissa tiloissa. Kaveriporukalla<br />
kokoontuminen kuuluu nuoruuteen, eikä liikkuva<br />
nuorisotyö ole poliisi tai järjestyksenvalvoja.<br />
− Emme mene sinne valvomaan tai pitämää<br />
jöötä, vaan menemme sinne luomaan turvallisuutta<br />
ja olemaan se turvallinen aikuinen, johon<br />
tarvittaessa voi olla yhteydessä, Karppanen päättää.<br />
Asukasbudjetin myötä jalkautuvan nuorisotyön<br />
kokeilulle on rahoitus vuoden <strong>2024</strong> loppuun asti.<br />
Kaikki pienryhmän nuoret suosittelevat etsivän nuorisotyön toimintaa. Varsinkin Entin ilmapiiri saa kehuja<br />
Afrikan tähteä pelaavilta Lotta Sjöltä (vas.), Mikko Liukkoselta ja Karoliina Haakanalta.<br />
ja tuntemusten vaihtaminen on<br />
helpompaa.<br />
− Täällä sinulta ei vaadita mitään<br />
tiettyä. Voit tulla tänne tyyliin<br />
nukkumaan koko ajaksi eikä kukaan<br />
ihmettele, miksi se on tuollainen.<br />
Saat olla sillä tavalla, kuin<br />
haluat, Mikko Liukkonen selittää.<br />
Nuorten tulevaisuuden suunnitelmissa<br />
on paljon yhtäläisyyksiä.<br />
Osa heistä suunnittelee lähtevänsä<br />
opiskelemaan, osa haluaa<br />
löytää työpaikan. Osalle tulevaisuus<br />
on hiukan epäselvä, eikä<br />
selvää suuntaa vielä ole.<br />
− Yksi monista syistä, miksi käyn<br />
täällä, on se, jos tätä kautta saisi<br />
apua ja ideoita siitä, mitä tulevaisuudessa<br />
alkaa tekemään, Eerika<br />
Heikinoja summaa.<br />
Jere Järvinen toivottaa kaarinalaiset<br />
nuoret tervetulleeksi toimintaan<br />
mukaan. Hän muistuttaa,<br />
että toiminta on täysin vapaaehtoista,<br />
ja jos se ei tunnu<br />
omalta, he eivät jää muistelemaan<br />
pahalla.<br />
− Mutta vahingossa voit löytää<br />
jotain, mikä sinua kiinnostaa ja<br />
sitten voidaan päästä eteenpäin,<br />
missä ikinä vain haluatkin päästä<br />
eteenpäin, Järvinen hymyilee.<br />
Etsivän nuorisotyön tilassa<br />
Entissä (os. Kuskinkatu<br />
3) järjestetään toimintaa<br />
viitenä päivänä viikossa.<br />
Maanantaisin kokoontuu<br />
taideryhmä, tiistaina ja<br />
keskiviikkona tilassa on<br />
pienryhmätoimintaa,<br />
torstaisin Kohtaamo-toiminta<br />
ja avoimet ovet kokoavat<br />
nuoret yhteen ja perjantaisin<br />
keskitytään yksilötapaamisiin<br />
ja kotikäynteihin. Etsivinä<br />
nuorisotyöntekijöinä toimivat<br />
Jere Järvinen ja Emma Heimo.<br />
TEEMA
6<br />
KAARINAN KAUPUNGIN ASUKASLEHTI 1/<strong>2024</strong><br />
TEEMA<br />
Omaehtoinen työnteko<br />
eläkkeellä lisääntyy<br />
- Kokenut työntekijä on työyhteisönsä voimavara<br />
Eläketurvakeskuksen<br />
mukaan vuoden<br />
2022 lopussa joka<br />
viides alle 68-vuotias<br />
eläkeläinen teki<br />
töitä ja määrä on<br />
nousussa. Kokeneet<br />
työntekijät ovat<br />
Kaarinan kaupungille<br />
arvokasta<br />
lisätyövoimaa.<br />
Varhaiskasvatuksen opettaja Päivi Kaittila viihtyy Kesämäen päiväkodissa. Pitkän uransa aikana hän on<br />
saanut osallistua työnsä kehittämiseen ja erilaisiin projekteihin.<br />
LÄHES 50 vuotta lasten kanssa<br />
työskennellyt varhaiskasvatuksen<br />
opettaja Päivi Kaittila jäi eläkkeelle<br />
2020, mutta työntekoa hän ei ole<br />
lopettanut. Hän keikkailee Kaarinan<br />
Kesämäen päiväkodissa yhdestä<br />
kahteen päivään viikossa.<br />
Aikaisemmin Kaittilan työhön<br />
kuului varhaiskasvatuksen opettajan<br />
vastuulla olevaa pedagogista<br />
työtä ja suunnittelua. Suuren<br />
osan urastaan hän toimi myös Kesämäen<br />
päiväkodin varajohtajana.<br />
Pitkän työuran aikana kertynyttä<br />
kokemusta pystyy hyödyntämään<br />
laajasti keikkatyössä. Eläkeläisenä<br />
työ on kuitenkin vapaampaa ja<br />
aikaa lasten kanssa olemiselle on<br />
enemmän.<br />
− Tulen tänne päiväksi töihin ja<br />
sitten menen kotiin, eikä tarvitse<br />
sen enempää miettiä asioita, Kaittila<br />
hymyilee.<br />
Pehmeä lasku rauhallisempiin<br />
eläkepäiviin sopii aktiiviselle Kaittilalle<br />
hyvin. Työpäivät tuovat eläkeläisen<br />
viikkoon tiettyä järjestystä<br />
ja ryhtiä. Ja vaikka taloudellinen<br />
puoli ei ole Kaittilalle ensisijainen<br />
syy jatkaa työntekoa, on lisärahasta<br />
hyötyä.<br />
− Voi tehdä jotain pientä ylimääräistä,<br />
vaikka matkustella, Kaittila<br />
pohtii.<br />
Tuttu työyhteisö ja<br />
vapaus määrittää<br />
omat työaikansa<br />
houkuttelevat<br />
Varhaiskasvatuksen työntekijöistä<br />
on huutava pula ympäri Suomen.<br />
Päivi Kaittila kokee tärkeänä, että<br />
hän voi osaltaan auttaa <strong>paikka</strong>amaan<br />
pulaa.<br />
− Mielellään näkisin, että tu-
KAARINAN KAUPUNGIN ASUKASLEHTI 1/<strong>2024</strong><br />
7<br />
lisi vähän nuorempiakin tekijöitä,<br />
mutta heitä ei kerta kaikkiaan<br />
aina saa, Kaittila toteaa.<br />
Kaittila on päättänyt, ettei tee<br />
keikkatöitä oman päiväkotinsa ulkopuolelle.<br />
Tutut työkaverit ja mukava<br />
työilmapiiri saavat työpäivät<br />
tuntumaan mielekkäiltä.<br />
− Täällä minut otetaan hyvin<br />
vastaan ja arvostetaan. Työkaverit<br />
ovat aina kauhean kiitollisia, kun<br />
tänne tulee ja se tuntuu tosi hyvältä,<br />
Kaittila sanoo.<br />
Vaikka työ on mukavaa, se myös<br />
kuormittaa. Lasten kanssa työskentely<br />
väsyttää niin fyysisesti<br />
kuin psyykkisesti. Täyden työviikon<br />
tekeminen ei tuntuisi Kaittilasta<br />
enää mahdolliselta. Sen<br />
vuoksi hän arvostaa mahdollisuutta<br />
määrittää omat työaikansa.<br />
− Pidän hyvin tärkeänä sitä, että<br />
työn pystyy räätälöimään eläkeläiselle<br />
sopivaksi, Kaittila sanoo.<br />
Kaittila nauttii siitä, että päivissä<br />
on sisältöä ja tekemistä. Neljä lastenlasta,<br />
kuoroharrastus ja salilla<br />
käynti pitävät Kaittilan liikkeessä.<br />
Työkykyisenä pysyminen vaatii<br />
panostusta.<br />
− Kunnosta täytyy pitää huolta.<br />
Täytyy olla terve, että jaksaa. Täällä<br />
tulee päivän mittaan aika paljon<br />
askelia, Kaittila naurahtaa.<br />
Vaalityö vaatii osaavan<br />
tekijän<br />
Pirkko Aallon voi kuvitella huokaisseen<br />
helpotuksesta, kun presidentinvaalit<br />
saatiin maaliin helmikuussa.<br />
Kaarinan kaupungilla<br />
hallinnon asiantuntijana työskentelevä<br />
Aalto vastaa tällä hetkellä<br />
kunnan vaalijärjestelyistä. Kauaa<br />
hän ei kuitenkaan ehdi hengähtää,<br />
sillä edessä siintävät jo kesäkuun<br />
europarlamenttivaalit.<br />
Ennen eläkkeelle jäämistä Aalto<br />
ehti työskennellä Kaarinan kaupungilla<br />
45 vuotta. Eläkkeelle hän<br />
jäi kansliapalvelupäällikön virasta,<br />
mutta toimi useita vuosia myös<br />
kaupunginjohtajan sihteerinä ja<br />
sivistystoimessa toimistotehtävissä.<br />
Vuoden verran hän lisäksi sijaisti<br />
kaupungin henkilöstöpäällikköä.<br />
Aalto kertoo nauttineensa eläkepäivistään,<br />
eikä hän kokenut<br />
kriisiä töiden päättymisestä. Eläkkeellä<br />
oloa ei ehtinyt kulua kovinkaan<br />
montaa päivää, kun hän sai<br />
puhelun entiseltä esihenkilöltään.<br />
– Hän soitti minulle ja kysyi, ehdinkö<br />
jo takkini riisumaan vai voisinko<br />
tulla takaisin, Aalto sanoo<br />
nauraen.<br />
Aallon seuraajaksi valittu työntekijä<br />
oli lähtenyt toisen työnantajan<br />
palvelukseen, ja kaupungille<br />
tuli tarve löytää työhön nopeasti<br />
kokenut tekijä. Vuoden 2018 presidentinvaalit<br />
lähestyivät, ja niinpä<br />
Aalto hyppäsi takaisin työelämään<br />
muutamaksi kuukaudeksi. Sen<br />
jälkeen Aalto on pyydetty takaisin<br />
töihin useampaan otteeseen.<br />
Pitkä kokemus hyödyttää koko<br />
työyhteisöä<br />
Suurin syy eläkkeeltä työhön<br />
palaamiselle on Pirkko Aallolle<br />
ollut tutun työyhteisön työvoimatarve.<br />
Hän nostaakin mukavan<br />
työyhteisön työnteon parhaim-<br />
maksi puoleksi. Osa työkavereista<br />
on tuttuja vuosien takaa, mutta<br />
myös uudemmat työntekijät<br />
saavat kehuja.<br />
– Työ heidän kanssaan sujuu<br />
valtavan hyvin. Täällä on tosi hyvä<br />
jengi, Aalto kehuu.<br />
Aalto tekee parhaillaan 50 prosenttista<br />
työaikaa, jota säädetään<br />
sen mukaan, mitä vaalikiireet<br />
vaativat. Kyseinen ratkaisu sopii<br />
Aallon elämäntilanteeseen hyvin.<br />
Koska työ on urakkalaatuista, pitempiä<br />
työrupeamia seuraavat<br />
vastaavasti hiukan pitemmät vapaat.<br />
Joustavuus ja mahdollisuus<br />
vaikuttaa omiin työaikoihin saavat<br />
Aallolta kiitosta.<br />
Vaalityö jaksaa innostaa Aaltoa<br />
vuodesta toiseen. Vaikka hän kuvailee<br />
vaalien järjestämistä isoksi<br />
rumbaksi, työn hyvä puoli on<br />
siinä, että etukäteen tietää, milloin<br />
kaikki on valmista. Puhumattakaan<br />
siitä, kuinka iso vaikutus<br />
työllä on.<br />
− Minusta siinä on jotain valtavan<br />
piristävää, ja olen aina sanonut,<br />
että vaalit on iloinen asia,<br />
Aalto sanoo.<br />
Aalto toivoo, että pystyy jättämään<br />
työyhteisölle mahdollisimman<br />
paljon omaa osaamistaan<br />
ja kokemustaan. Varsinkin<br />
tuoreempien työntekijöiden hän<br />
toivoo hyötyvän kokeneemman<br />
näkökulmasta.<br />
Toisinaan Aalto kuitenkin<br />
kaipaa eläkkeellä olemisen vapautta.<br />
Sitä, kun aamulla voi<br />
suunnitella päivän ohjelman mielensä<br />
mukaan eikä ole kiire minnekään.<br />
− Joskus aamuisin on sellainen<br />
olo, että voi kunpa voisi jäädä lukemaan<br />
vaikka lehteä, Aalto nauraa.<br />
TEEMA<br />
Yhdessä paras työura<br />
-hanke tukee ikääntyvien<br />
työntekijöiden jaksamista<br />
KAARINAN KAUPUNKI käynnisti<br />
keväällä hankkeen, joka tähtää<br />
yli 55-vuotiaiden työntekijöiden<br />
työssäjaksamisen parantamiseen.<br />
Kyse ei ole aivan pienestä<br />
projektista, sillä kaupungin<br />
työntekijöistä noin 25 prosenttia<br />
on ylittänyt 55 vuoden rajapyykin.<br />
− Ikääntyvissä työntekijöissä<br />
on valtava työvoimapotentiaali<br />
ja he ovat meille työnantajana<br />
todella merkityksellisiä, sanoo<br />
Kaarinan kaupungin työhyvinvointikoordinaattori<br />
Johanna<br />
Sirkka.<br />
Ikääntyvien työntekijöiden<br />
osaaminen, kokemus ja hiljainen<br />
tieto on kaupungille arvokasta.<br />
Sirkka pohtiikin yhdessä<br />
hankkeen toimijoiden kanssa,<br />
miten sitä saadaan siirrettyä uusille<br />
sukupolville, jotka tulevat<br />
työelämään.<br />
Hanke alkaa kyselyllä, jolla<br />
kartoitetaan nykytilannetta sekä<br />
sitä, mitä ikääntyneet työntekijät<br />
kaipaavat työssäjaksamisensa<br />
tueksi. Tavoitteena on<br />
kehittää yhdessä konkreettisia<br />
toimenpiteitä, jotka parantavat<br />
jaksamista. Toimenpiteet voivat<br />
olla kaikkea tietoiskuista valmennukseen<br />
ja liikkumisen tukemiseen.<br />
Hankkeen avulla halutaan<br />
myös kannustaa työntekijöitä<br />
jatkamaan työelämässä eläkeiän<br />
saavuttamisen jälkeen.<br />
− Työelämä on murroksessa.<br />
Raja sen välillä oletko työelämässä<br />
vai eläkkeellä ei ole enää<br />
niin selvä. Voit olla molempia,<br />
sanoo Sirkka.<br />
Sirkka kuvaa hanketta polkuna,<br />
jota kuljetaan yhdessä. Valmiita<br />
vastauksia siitä, miten työelämässä<br />
jaksetaan paremmin<br />
ei ole kenelläkään, mutta yhdessä<br />
kokeilemalla ne löytyvät.<br />
− Työelämässä me kaikki<br />
olemme merkityksellisiä ja tärkeitä,<br />
Sirkka summaa.<br />
Hankkeessa on mukana työterveyshuolto<br />
ja työeläkevakuutusyhtiö<br />
Keva.<br />
Hallinnon asiantuntija Pirkko Aalto kuvailee työ<strong>paikka</strong>ansa toiseksi<br />
kodikseen. Mukavaan <strong>paikka</strong>an on helppo palata.
8<br />
KAARINAN KAUPUNGIN ASUKASLEHTI 1/<strong>2024</strong><br />
LYHYET<br />
Kaarinan kulttuuri- ja kirjastopalveluilla<br />
huikea vuosi 2023<br />
TOIMITTANUT: HELI MALILA-KOLKKA<br />
KUVA: AARON HANNULA<br />
TILASTOGRAFIIKAT: ANRI VESTON<br />
VUOSI 2023 oli ensimmäinen kokonainen<br />
toimintavuosi koronarajoitusten jälkeen.<br />
Kaarinan kirjastoissa vuosi oli ennätyksellisen<br />
vilkas erityisesti lainamäärien osalta.<br />
Kulttuuripalvelut puolestaan keräsivät<br />
vuoden aikana tapahtumiinsa lähes 23<br />
000 kävijää.<br />
Kaarinan kirjastoissa<br />
ennätyksellisen vilkas vuosi<br />
Vuosi 2023 oli Kaarinan kirjastoissa lainauksen<br />
ennätysvuosi. Lainoja oli yli 780<br />
000 mikä on 20 prosentin nousu vuoteen<br />
2022. Aiempi lainaennätys vuodelta 2019<br />
rikkoontui nyt yli 100 000 lainalla. Suurin<br />
osa lainoista oli kirjoja ja niitä lainattiin<br />
enemmän kuin koskaan aiemmin.<br />
Eniten lisääntyi sekä lasten että aikuisten<br />
tietokirjojen lainaus.<br />
- Kokonaislainaus on kasvanut ja erityisesti<br />
kirjojen lainaus on ilahduttavasti<br />
noussut. Sekä lasten että aikuisten<br />
kauno- ja tietokirjallisuuden lainaus on<br />
kasvanut. Lainaus on kasvanut tasaisesti<br />
myös muussa kuin suomenkielisessä kirjallisuudessa.<br />
E-aineistojen käyttö on lisääntynyt<br />
ja e-kirjojen lainaus on noussut<br />
lähes 20 prosenttia edellisvuodesta,<br />
iloitsee kulttuuri- ja kirjastopalvelujohtaja<br />
Arja Pesonen.<br />
Vaski-kirjastot aloittivat musiikin CDlevyjen<br />
kellutuksen vuoden 2023 alussa.<br />
Kellutus tarkoittaa sitä, että levyt jäävät<br />
siihen Vaskin toimipisteeseen, johon ne<br />
palautetaan. Musiikin lainaus on ollut<br />
pitkään laskusuuntainen, mutta kellutuksen<br />
myötä myös CD-levyjen lainaus lisääntyi<br />
15 prosenttia. Kellutus on lisännyt<br />
lainausta, sillä se on monipuolistanut<br />
musiikkivalikoimaa myös pienissä kirjastoissa.<br />
Kirjastojen ovet kävivät ahkerasti ja fyysiset<br />
käynnit lisääntyivät. Kirjastokäyntejä<br />
oli 10 jokaista kaarinalaista kohden.<br />
Myös verkkokirjastoa käytettiin ahkerasti<br />
ja verkkokäyntejä oli lähes 290 000.<br />
Kirjastokorttia käyttävien asiakkaiden<br />
määrä on kasvussa. Lainausoikeuttaan<br />
käytti 300 asiakasta enemmän kuin edellisvuonna.<br />
Tapahtumia kirjasto järjesti jonkin<br />
verran vähemmän kuin edellisvuonna,<br />
mutta käyttäjäkoulutuksissa kuten kirjavinkkauksissa<br />
sekä tiedonhaun ja kirjastonkäytön<br />
opetuksessa nousua oli 50<br />
prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Kirjaston<br />
järjestämiä tapahtumia ja opastuksia<br />
oli vuoden aikana yli 500. Lukupiirit,<br />
satutunnit, opastukset, vinkkaukset<br />
ja muut kirjaston tapahtumat tavoittivat<br />
8 300 osallistujaa.<br />
Kulttuurin monipuolinen<br />
tarjonta keräsi 23 000 kävijää<br />
Kaarinan kulttuuripalvelujen tapahtumiin<br />
osallistui viime vuonna lähes 23 000<br />
kävijää. Tarjonta oli vuoden aikana hyvin<br />
monipuolista.<br />
Erilaiset konsertit olivat erityisen suosittuja.<br />
Kaarina-talossa kuultiin mm. kuoroesityksiä,<br />
klassista kitaramusiikkia,<br />
tangoa, lastenmusiikkia, ranskalaista kamarimusiikkia,<br />
kansanmusiikkia ja nautittiin<br />
myös yhteisestä joululaulutilaisuudesta.<br />
Suurimpaan suosioon viime<br />
vuoden konserteista nousi Tango del<br />
norte -yhtyeen konsertti. Kuuntelijoita oli<br />
konsertissa niin paljon, että Kaarina-salista<br />
loppuivat tuolit kesken!<br />
Kulttuuripalvelut suunnittelevat ja toteuttavat<br />
tapahtumia yhdessä mm. kirjaston,<br />
kansalaisopiston sekä musiikkiopisto<br />
Arkipelagin kanssa. Kirjaston<br />
kanssa yhteistyötä tehdään esimerkiksi<br />
kirjallisten iltojen ja luentojen osalta. Kansalaisopiston<br />
kanssa yhteistyössä järjestettyjen<br />
luentojen aiheet ovat vaihdelleet<br />
kuvataiteesta ja kirjallisuudesta aina<br />
rakentamiseen ja lentämisen historiaan.<br />
Musiikkiopisto Arkipelag järjestää säännöllisesti<br />
oppilaskonserttejaan Kaarinasalissa.<br />
Näissä konserteissa on päästy<br />
nauttimaan esimerkiksi harppu- ja pianomusiikista.<br />
Kulttuuripalvelut järjestävät vaihtuvia<br />
näyttelyitä Kaarina-talossa ja Piikkiön kirjastossa.<br />
Näyttelyissä on ollut monipuolisesti<br />
esillä erilaisia taidemuotoja ja tekniikoita.<br />
Näyttelyissä on pyritty nostamaan<br />
esille erityisesti paikallisia taiteilijoita.<br />
- Kulttuurin ja kirjaston yhteistyö<br />
saman yksikön sisällä tuo Kaarinassa synergiaetua.<br />
Kirjasto keskittyy omaan<br />
ydintehtäväänsä, eli monipuolisten lukutaitojen<br />
edistämiseen ja kulttuuripalveluiden<br />
kautta saadaan laadukasta tapahtumatuotantoa<br />
ja -osaamista taloon, Arja<br />
Pesonen toteaa.
KAAVOITUSKATSAUS <strong>2024</strong><br />
Kaarinan kaupungin päämääränä on olla<br />
houkutteleva ja kilpailukykyinen <strong>paikka</strong><br />
asua, yrittää ja tehdä työtä. Tätä päämäärää<br />
toteuttavat useat toimijat yhdessä ja<br />
erikseen. Maankäytön suunnittelulla ja<br />
kaavoituksella käynnistetään monivaiheinen<br />
ketju, joka rakentuu vähitellen fyysiseksi,<br />
rakennetuksi ympäristöksi.<br />
KAAVOITUKSELLA kehitämme yhdessä Kaarinasta parasta <strong>paikka</strong>a. Onnistuneilla<br />
valinnoilla erottaudumme muista ja edistämme Kaarinan<br />
elinvoimaa sekä hallittua kasvua. Tavoitteenamme ovat asuinalueiden<br />
monimuotoisuus, luonnon ja viheralueiden läheisyys sekä toimivat liikenneyhteydet,<br />
jotka takaavat arjen sujuvuuden ja perustan jokaisen<br />
kaarinalaisen hyvinvoinnille.<br />
KAAVOITUSKATSAUS<br />
KAARINAN kaupunkirakenteen kehittäminen perustuu olemassa olevan<br />
taajaman täydentämiseen ja laajentamiseen. Kaavoituksessa asioita sovitetaan<br />
yhteen ja tarkastellaan kokonaisvaltaisesti maankäytön ohjelman<br />
avulla, jossa on määritelty asumisen ja yrittämisen kannalta keskeisimmät<br />
maankäytön kehittämiskohteet vuosille 2019-25.<br />
SUUNNITTELUN PAINOPISTEET JA KAUPUNKI-<br />
KEHITTÄMISEN STRATEGISET TAVOITTEET<br />
• Piispanristi muuttuu kaupunkimaiseksi, monipuolisen maankäytön<br />
kaupunginosaksi.<br />
• Lemunniemelle konseptoidaan uusia tulevaisuuden asuinalueita,<br />
joiden vetovoimatekijänä on ainutlaatuinen ympäristö ja merellisyys.<br />
• Keskustan kehittämisellä ja täydennysrakentamisella keskusta rakentuu<br />
elinvoimaisemmaksi. Toriaukiosta sekä muista keskustan<br />
alueista muodostuu kaikkien kaarinalaisten olohuone ja kohtaamis<strong>paikka</strong>.<br />
• Littoinen ja Verkakylä kehittyvät monipuolisina asuinalueina.<br />
• Krossin ja Raadelman liittymien välinen alue kehittyy ja vahvistuu<br />
edelleen monipuolisena liike- ja työ<strong>paikka</strong>-alueena.<br />
• Turun Kehätiehen E18 tukeutuu uusia logistiikka- ja yritysalueita ja<br />
Pukkilan työ<strong>paikka</strong>-alue kehittyy.<br />
• Piikkiö tarjoaa kirkonkylämaista ja maaseutuun kytkeytyvää asumista.<br />
• Kuusisto kytkeytyy tiiviisti päätaajamaan ja kaupunkiseutuun ja tarjoaa<br />
merenläheisiä asuin- ja virkistysmahdollisuuksia.<br />
• Harvaluoto tarjoaa merellisiä kylämäisiä asuinpaikkoja ja loma-asumista.<br />
Kohteiden suunnittelusta päätetään tarkemmin kaavoitusohjelmassa.<br />
SUUNNITTELUTASOT JA KAAVAJÄRJESTELMÄ<br />
Maakuntakaavoitus<br />
MAAKUNTAKAAVA on kuntien yleiskaavoitusta ohjaava kaava, jonka laatimisesta<br />
vastaa Varsinais-Suomen liitto. Varsinais-Suomessa on voimassa<br />
kokonaismaakuntakaava, jota täydennetään teemakohtaisilla vaihemaakuntakaavoilla.<br />
Kaarinassa on voimassa Turun kaupunkiseudun maakuntakaava vuodelta<br />
2004 ja vuonna 2018 hyväksytty taajamien, palveluiden ja liikenteen<br />
vaihemaakuntakaava, jonka lähtökohtana on ollut Turun kaupunkiseudun<br />
rakennemalli.<br />
Luonnonarvojen ja -varojen vaihemaakuntakaava on hyväksytty kesäkuussa<br />
2021. Hyväksymispäätöksestä tehtiin neljä valitusta, jotka Turun<br />
hallinto-oikeus hylkäsi. Hallinto-oikeuden päätöksestä on haettu kolme<br />
valituslupaa korkeimmalta hallinto-oikeudelta.<br />
Maakuntakaavat löytyvät Varsinais-Suomen liiton sivuilta:<br />
varsinais-suomi.fi/suunnittelu/maakuntakaava<br />
Yleiskaavoitus<br />
YLEISKAAVAN uudistaminen jatkuu osayleiskaavojen laatimisella. Piikkiön<br />
taajaman osayleiskaava on tavoite- ja luonnosvaiheessa. Rakennuskannan<br />
päivitysinventointi valmistui syksyllä 2021. Parhaillaan ovat käynnissä<br />
mm. alueen arkeologisen kulttuuriperinnön sekä luontoarvojen<br />
selvitykset.<br />
PIIKKIÖN TAAJAMAN JA KEHÄTIEN VARREN OSAYLEISKAAVA<br />
Piikkiön taajama: Osayleiskaavan tavoitteena on määritellä Piikkiön taajaman<br />
maankäytön suuntaviivat.<br />
Kehätien varsi: Osayleiskaavalla selvitetään Kehätien varren maankäy-<br />
Kaarinan keskustan alueen kehittämistä jatketaan vuonna 2023<br />
järjestetyn yleisen ideakilpailun ideoiden pohjalta.<br />
tön periaatteita. Tavoitteena on kehittää yritysalue valtakunnallisten väylien<br />
varrelle.<br />
Osayleiskaavatyössä huomioidaan myös käynnissä olevan nopean junayhteyden<br />
ratalinjauksen suunnittelu sekä pitkällä tähtäimellä mahdolliseen<br />
lähijunaliikenteeseen varautuminen. Itäisen Kaarinan tieyhteyksiä<br />
tarkastellaan seudullisena taustaselvityksenä yhteistyössä maakuntaliiton<br />
kanssa liikennejärjestelmäsuunnittelun tasolla.<br />
Asemakaavoitus<br />
KAUPUNKIRAKENTEEN kehittäminen perustuu olemassa olevan taajaman<br />
täydentämiseen ja laajentamiseen. Tätä tarkoitusta varten on kaavoitusohjelmassa<br />
määritelty kaavoituksen painopistealueet, joita ovat:<br />
• Keskusta<br />
• Rauhalinna<br />
• Piispanristi<br />
• Lemunniemi<br />
• Turku-Helsinki moottoritien varren yritysalueet<br />
Myös muilla alueilla on käynnissä kaavahankkeita. Kaavoituskatsauksessa<br />
mainittujen asemakaavojen lisäksi saattaa olla vireillä tai tulla vireille<br />
myös vähäisiä asemakaavojen muutoksia.<br />
Kaavajärjestelmä<br />
KAAVOITUS tarkoittaa julkista, maankäyttö- ja rakennuslakiin pohjautuvaa<br />
maankäytön suunnitteluprosessia. Kaavoitusta säätelevät maankäyttö-<br />
ja rakennuslaki (MRL), maankäyttö ja rakennusasetus (MRA) sekä<br />
valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet (VAT). Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet<br />
ovat valtioneuvoston ohjeita, jotka on otettava<br />
huomioon mm. maakuntakaavassa.<br />
MAAKUNTAKAAVA<br />
USEITA kuntia koskeva maakuntakaava laaditaan Varsinais-<br />
Suomen liitossa. Siinä esitetään maakunnan kannalta keskeiset<br />
asiat kuten taajama ja keskusta-alueet sekä liikenteen pääväylien<br />
ja seudullisten viheralueiden sijoittuminen. Maakuntakaava ohjaa<br />
yleiskaavoitusta.<br />
YLEISKAAVA<br />
YLEISKAAVA voi kattaa koko kunnan alueen tai vain kunnan osan<br />
(osayleiskaava). Yleiskaava on yleispiirteinen kaava, jossa osoitetaan<br />
alueen pääkäyttötarkoitukset (asuminen, työ<strong>paikka</strong>, virkistys jne.).<br />
Yleiskaava ohjaa asemakaavoitusta.<br />
ASEMAKAAVA<br />
ASEMAKAAVASSA suunnitellaan mm. alueiden käyttötarkoitus,<br />
rakennusoikeus, rakennusten koko ja sijoittelu sekä<br />
pysäköintijärjestelyt. Kaavamääräyksillä voidaan myös mm.<br />
suojella rakennuksia ja arvokkaita ympäristökokonaisuuksia.<br />
Asemakaavan lisäksi osalle alueista on laadittu erityismääräyksiä<br />
(rakennustapaohjeita), joita tulee noudattaa.
KAAVOITUSKATSAUS<br />
VIREILLÄ OLEVAT ASEMAKAAVAT<br />
Strategisesti merkittävät asemakaavat on merkitty *-symbolilla.<br />
Kaikki vireillä olevat kaavat löytyvät osoitteesta<br />
www.kaarina.fi/kaavoitus<br />
KESKUSTA JA RAUHALINNA<br />
1. Keskustan asemakaavan muutos *<br />
Keskustan asemakaavatöiden pohjaksi on järjestetty arkkitehtuurikilpailu<br />
keskusta-alueen kehittämiseksi. Asemakaavan muutoksen tavoitteena<br />
on virastotalon uudistaminen, uudisrakentaminen Kaarina-talon<br />
ympäristössä ja viihtyisän kaupunkitilan kehittymistä keskustan<br />
alueella.<br />
2. Rauhalinnan länsiosan asemakaava *<br />
Rauhalinnan suuren asuinalueen toinen asemakaava laaditaan Saaristotien<br />
ja Ladjapuron väliselle alueelle. Tavoitteena on suunnitella<br />
osayleiskaavan pohjalta keskustaa täydentävä asuntoalue. Kaava on<br />
ehdotusvaiheessa.<br />
3. Rauhalinnan talouskeskuksen asemakaava<br />
Tavoitteena on suunnitella osayleiskaavan pohjalta vanhaa ympäristöä<br />
täydentävä asuin- ja toimitila-alue. Talouskeskuksen lisäksi käsittää<br />
suunnitelma rannan länsiosasta ainakin kaupungin omistaman<br />
alueen. Kaavatyö on luonnosvaiheessa ja odottaa Rauhalinnan länsiosan<br />
asemakaavan valmistumista.<br />
4. Ylikosken eteläosan asemakaava<br />
Alueelle on tarkoitus kaavoittaa osayleiskaavan mukainen uusi rivitaloalue.<br />
Kaava on ehdotusvaiheessa. Kaavatyöhön liittyy maankäyttösopimus.<br />
5. Voivalan yritysalueen täydennys *<br />
Tavoitteena on lisätä yritystonttien tarjontaa Uudenmaantien ja Voivalantien<br />
välisellä alueella. Asemakaava on ehdotusvaiheessa.<br />
6. Koristontien ja Pohjanpellonkadun asemakaavan muutos<br />
Tavoitteena on muuttaa nykyisten liike- ja toimitilarakennusten käyttötarkoitus<br />
asumiseen. Kaavatyö on käynnistämisvaiheessa ja siihen<br />
liittyy maankäyttösopimuksia.<br />
7. Keskusliikuntapuiston asemakaavan muutos *<br />
Työssä tutkitaan liikuntapuiston toimintojen kehittämistä ja lisärakentamismahdollisuuksia.<br />
Liikenneturvallisuutta parannetaan kehittämällä<br />
liikenteen sujuvuutta, kevyen liikenteen yhteyksiä ja pysäköintialueita.<br />
Kaavatyön loppuun saattaminen odottaa tarkempia tavoitteita<br />
liikuntapuistoon tulevista toiminnoista. Kaavatyö on ehdotusvaiheessa.<br />
PIISPANRISTI JA LEMUNNIEMI<br />
8. Poikluomantien varsi Piispanristin panimon alueella *<br />
Tavoitteena on laatia Poikluomantien varteen asemakaavan muutos<br />
asuinkerrostalojen rakentamista varten. Kaavatyö on ehdotusvaiheessa<br />
ja siihen liittyy maankäyttösopimus.<br />
9. Nuolikadun varren asemakaavan muutos *<br />
Tavoitteena on rakentaa asuinkerrostaloja Uudenmaantien pohjoispuolelle<br />
Piispanristintien ja Nuolikadun kulmaukseen ja kehittää Piispanristiä<br />
monipuolisen maankäytön alueeksi. Kaava on ehdotusvaiheessa<br />
ja siihen liittyy maankäyttösopimus.<br />
10. Ala-Lemun niemen asemakaava *<br />
Tavoitteena on rakentaa Lemunniemen osayleiskaavan mukainen<br />
pientaloalue Ala-Lemun niemeen. Kaava on hyväksymisvaiheessa ja<br />
siihen liittyy maankäyttösopimuksia.<br />
11. Torppalan ekokylän asemakaava *<br />
Tavoitteena on rakentaa Torppalantien varteen ja Kuokkamaahan<br />
eri maanomistajien alueille Torppalan ekokylä. Alueella<br />
tullaan muun muassa hyödyntämään uusiutuvan energian<br />
käyttöä asumisessa. Kaavatyö on ehdotusvaiheessa<br />
ja siihen liittyy maankäyttösopimuksia.<br />
12. Yli-Lemun puistotie<br />
Tavoitteena on käynnistää Lemunniemen<br />
katuverkon suunnittelu<br />
Ala-Lemun kartanon ja Lemuntien<br />
välillä niin, että Lemunniemeen<br />
kaavoitettavien alueiden<br />
rakentaminen ja liikenteen järjestäminen<br />
voidaan toteuttaa sujuvasti<br />
kaupungin katuverkolla. Kaavatyö<br />
on käynnistämisvaiheessa.<br />
13. Mt 180 asemakaavan muutokset (3<br />
asemakaavatyötä) *<br />
Tavoitteena on muuttaa Kurkelantien<br />
varrella nykyiset asemakaavat Väyläviraston<br />
laatiman tiesuunnitelman mukaisiksi<br />
välillä Kurkelantie – Kuusistonsalmi.<br />
Kaavat ovat ehdotusvaiheessa.<br />
MOOTTORITIEN VARREN YRITYSALUEET<br />
14. Lakarin katuyhteyden asemakaava ja asemakaavan muutos *<br />
Tavoitteena on kehittää moottoritien pohjoispuolen yritysalueen saavutettavuutta<br />
uuden katuyhteyden avulla. Kaava on luonnosvaiheessa<br />
ja suunnittelu jatkuu Moottoritien varren kaavatyön selvitysten ja<br />
kaavatyön edistyessä.<br />
15. Moottoritien varsi Krossin yritysalueen ja Raadelman liittymän välisellä<br />
alueella *<br />
Tavoitteena on kehittää Krossin ja Raadelman liittymien välistä aluetta<br />
uudeksi monipuoliseksi yritysalueeksi. Suunnittelu käynnistyy<br />
aluetta koskevien selvitysten laatimisella. Alueen toteuttamisjärjestys<br />
ja laadittavat asemakaavatyöt tarkentuvat selvitysten edistyessä. Kaavatyö<br />
on käynnistämisvaiheessa.<br />
PIIKKIÖ<br />
16. Salvelan asemakaavan muutos<br />
Tavoitteena Salvelan kartanon asemakaavan ajanmukaistaminen.<br />
Kaupunki on myynyt kartanon uudelle omistajalle vuoden 2023 lopussa.<br />
Kaavatyö jatkuu nyt luonnosvaiheesta.<br />
17. Piikkiön keskustan asemakaavan muutos Myllytiellä<br />
Tarkoitus korvata vanha liiketila asuinkerrostalolla. Kaava on luonnosvaiheessa.<br />
18. Katarin asemakaavan muutos<br />
Katarin alueen asemakaavat ajanmukaistetaan. Alueella on rakennushistoriallisia,<br />
kaavassa huomioitavia arvoja. Kaavatyö on ehdotusvaiheessa.<br />
19. Makarlan eteläosan asemakaavan muutos<br />
Makarlan eteläosan alueen asemakaavat ajanmukaistetaan. Kaava<br />
on luonnosvaiheessa ja alueella on rakennuskielto.<br />
20. Toivonlinnan asemakaavan muutos<br />
Tavoitteena on uusia vanhentunut asemakaava<br />
siten, että alueelle voidaan rakentaa jonkin<br />
verran myös pientaloasuntoja. Kaava<br />
on ehdotusvaiheessa ja siihen liittyy<br />
maankäyttösopimus.<br />
LITTOINEN,<br />
AURANLAAKSO JA<br />
NUNNA<br />
21. Länsiradan ratasuunnitelman<br />
mukaiset asemakaavat<br />
ja asemakaavan muutokset<br />
(3 kpl) *<br />
Tavoitteena on laatia tarvittavat<br />
asemakaavat ja ase-
makaavojen muutokset välillä Nunna – Turun raja, jotta alueelle laadittavan<br />
ratasuunnitelman mukainen kaksoisraide on mahdollista<br />
toteuttaa. Kaavatyöt ovat ehdotusvaiheessa.<br />
22. Eräkadun alueen asemakaavan laajennus<br />
Pientaloalueen täydentäminen Keijunkatua jatkamalla. Kaavatyö ei<br />
ole ollut mukana kaavoitusohjelmassa 2022 ja 2023. Kaavatyö on keskeytynyt<br />
Kaarinantien käännön tarpeen arvioimiseksi. Kaavatyöhön<br />
liittyy maankäyttösopimus.<br />
23. Kauselan asemakaavan muutos<br />
Korttelialueen sisäisten kulkuyhteyksien järjestäminen. Kaavatyö on<br />
keskeytynyt.<br />
Edellä mainittujen kaavatöiden lisäksi on kaupunginvaltuusto hyväksynyt<br />
Ala-Lemun kartanoa koskevan asemakaavan ja asemakaavan muutoksen.<br />
Asemakaava ei ole lainvoimainen siitä tehdyn valituksen johdosta.<br />
TONTTITARJONTA<br />
KAARINASSA on kaavoitettuja ja rakentamiskelpoisia asumiseen tarkoitettuja<br />
tontteja noin 480. Näistä kaupungin omistamia omakotitalotontteja<br />
on noin 85. Yksityisten omistamia rakentamattomia asuinkerrostalo-<br />
ja liikerakentamisen tontteja on noin 15 ja rivitalo- ja ketjutalotontteja<br />
noin 50. Kaupungin omakotitontteja on myynnissä seuraavilla alueilla:<br />
Sorro, Hulkkio, Verkakylä, Paltta, Makarla, Pontela ja Lounais-Empo. Osa<br />
tonteista on myös mahdollista vuokrata. Yritystonttien ajantasaista tilannetta<br />
voi tiedustella maankäyttöinsinööriltä/toimistosihteeriltä.<br />
KESKUSTAN YLEISEN IDEAKILPAILUN POHJALTA<br />
JATKETAAN KESKUSTAN KEHITTÄMISTÄ<br />
Kaarina-talon laajentamissuunnittelu<br />
käynnistetään ja torin kehittämistä jatketaan<br />
Keskustan yleiseen ideakilpailuun saatiin 38 ehdotusta ja voittaneet ehdotukset<br />
palkittiin lokakuussa 2023. Arkkitehtikilpailun pohjalta käynnistetään<br />
asemakaavan muutos, joka mahdollistaa Kaarina-talon laajentamisen<br />
samalla Oskarintalon kehittämismahdollisuuksia tutkien. Pysäköintiratkaisuja<br />
kehittämällä vapautetaan asfalttikenttiä jatkorakentamiselle.<br />
Tavoitteena on vahvistaa keskustan asemaa kaarinalaisten olohuoneena<br />
sekä lisätä asumista ja yritystoiminnan mahdollisuuksia torin<br />
ympärillä. Samanaikaisesti viedään eteenpäin torialueen kokonaissuunnittelua<br />
ja vaiheittaista toteutusta.<br />
KAAVOITUSKATSAUS<br />
TONTTIMYYNTI<br />
Lisätiedot tonteista:<br />
MAANKÄYTTÖINSINÖÖRI TOIMISTOSIHTEERI<br />
Henna Correia Noca Eija Laurila<br />
PUH. 050 373 0289 PUH. 050 373 2583<br />
Ajantasainen tonttitilanne:<br />
www.kaarina.fi/tontit<br />
Havainnekuva ehdotuksesta ”Kaariz”, joka on toinen palkituista töistä.<br />
Ehdotuksen ovat laatineet Kangas & Vuorinen Arkkitehdit Oy.<br />
Keskustan kehittäminen on pitkäjänteistä työtä, minkä edesauttamiseksi<br />
laaditaan pidemmän tähtäimen asiakirjoja. Keskustakilpailun pohjalta<br />
laaditaan mm. keskustan yleissuunnitelma asemakaavamuutosten<br />
laatimiseksi. Lisäksi laaditaan laatukäsikirja laadullisten tavoitteiden<br />
edistämiseksi. Kilpailutyöt antavat näihin erinomaista pohjaa.<br />
Arkkitehtien Liisa Heinonen ja Henri Jessen-Juhler laatima ehdotus<br />
”Korttelit ja kävelykadut” sijoittui keskustan ideakilpailussa jaetulle<br />
toiselle palkintosijalle.<br />
SEUDULLISET LIIKENNEHANKKEET<br />
Suunnittelussa ja selvityksessä olevia seudullisia<br />
liikennehankkeita Kaarinassa<br />
LÄNSIRATA<br />
HELSINKI-TURKU VÄLILLÄ on strateginen merkitys Suomen liikennejärjestelmässä,<br />
sillä se yhdistää maan suurimman ja maan kolmanneksi suurimman<br />
kaupunkiseudun. Nopea junayhteys kaupunkien välillä tulee toteutuessaan<br />
palvelemaan laajaa joukkoa ihmisiä ja tukee radan varren kaupunkien<br />
ja kuntien maankäyttöä.<br />
KAARINAN LÄNTINEN OHIKULKUTIE ELI PARAISTENVÄYLÄ<br />
PARAISTENVÄYLÄ on yksi keskeisistä Turun kaupunkiseudun kehittämiskohteista,<br />
jolla luodaan Kaarinaan maankäytöllisiä edellytyksiä eheämmän<br />
ja viihtyisämmän kaupunkialueen kehittämiselle ja turvataan Turunmaan<br />
saariston ainoan tieyhteyden toimivuutta ja turvallisuutta. Tiesuunnitelma<br />
on saanut tarvittavan rahoituksen ja suunnittelu on käynnissä Varsinais-<br />
Suomen ELY -keskuksessa. Tavoitteena on, että tiesuunnitelma valmistuu<br />
vuoden <strong>2024</strong> aikana. Kaarinan kaupunki laatii yhteistyössä ELY-keskuksen<br />
kanssa tiesuunnitelman kannalta tarvittavat asemakaavan muutokset.
KAAVOITUSKATSAUS<br />
SEUDUN YHTEISTYÖ<br />
MAL-sopimus<br />
KAARINAN kaupunki on hyväksynyt maankäytön, asumisen ja liikenteen<br />
sopimuksen, joka perustuu Turun kaupunkiseudun 13 kunnan ja valtion<br />
yhteiseen tahtotilaan seudun pitkäjänteisestä kehittämisestä. Sopimuksessa<br />
määritellään Turun seudun 12 vuoden kehityspolku ja tavoitetila<br />
vuodelle 2030+ maankäytön, asumisen ja liikenteen kehittämistoimenpiteiden<br />
osalta sekä määritellään toimenpiteet vuosille 2020–2023. Sopimuksen<br />
tavoitteena on luoda edellytykset seudullista tarvetta vastaavalle<br />
monipuoliselle asuntotonttitarjonnalle ja asuntotuotannolle sekä liikennejärjestelmän<br />
ja -investointien ja maankäytön paremmalle yhteensovittamiselle.<br />
MAL-sopimuksen päivittämiskierros on käynnissä ja aktiivisessa neuvotteluvaiheessa.<br />
Työtä ohjaa seudullinen MAL-ohjausryhmä ja neuvottelut<br />
käydään ympäristöministeriön nimittämässä valmistelutyöryhmässä<br />
kuntien ja valtion välillä. Tavoitteena on ajanmukaistaa maankäytön,<br />
asumisen ja liikenteen tavoitteet ja määritellä kehityspolkuja tavoitteisiin<br />
pääsemiseksi sekä määritellä toimenpiteet vuosille <strong>2024</strong>-2027. MAL-sopimuksessa<br />
käsitellään liikennehankkeita siltä osin kuin valtion kanssa yhteistyössä<br />
tehtävät hankkeet eivät ole jo valtion rahoituksen piirissä, eli<br />
uusia hankkeita. MAL-sopimuksessa korostuvat kestävän liikenteen näkökulmat<br />
sekä asumisen teemat. MAL-sopimuksessa sitoudutaan yhtenä<br />
toimenpiteenä mm. rakennemallin seudulliseen päivitystyöhön. Seudun<br />
aktiiviset yhteistyörakenteet näkyvät siinä, että MAL-ohjausryhmä<br />
toimii myös rakennemallityön ohjausryhmänä.<br />
Rakennemalli<br />
KAUPUNKISEUDUN kuntien yhteistyönä on laadittu rakennemalli. Siinä on<br />
suunniteltu uusien asuin- ja työ<strong>paikka</strong>-alueiden sijoittumista vuoteen<br />
2035 mennessä. Rakennemallin tärkein tavoite on pysäyttää yhdyskuntarakenteen<br />
hajoaminen ja osoittaa merkittävä osa uudesta rakentamisesta<br />
täydentämään olemassa olevia taajamia ja tukemaan joukkoliikennevyöhykkeitä.<br />
Merkittävä osa uusista asuinalueista tulee Kaarinaan. Rakennemalli<br />
on hyväksytty seudun kuntien valtuustoissa. Rakennemallilla<br />
ei ole juridisia oikeusvaikutuksia. Rakennemallia toteutetaan uuden maakuntakaavan<br />
ja kuntien yleis- ja asemakaavojen avulla.<br />
Seudun rakennemallin päivitystyö on käynnistymässä ja ensimmäisessä<br />
vaiheessa työssä laaditaan ylikunnallisia selvityksiä, kuten viherrakenneselvitys<br />
sekä itäisten kuntien liikenneverkkoa koskeva selvitys. Selvityksiä<br />
jatketaan vuonna <strong>2024</strong> ja varsinainen rakennemallin laatiminen käynnistyy<br />
2025. Kaarinassa tullaan ohjelmoimaan Kaarinan maankäytön suuntaviivat<br />
päivittämällä Kaarinan maankäytön ohjelma 2019-2025 seuraavalle<br />
ohjelmakaudelle syksyllä <strong>2024</strong>. Tämä ohjelmointi pohjustaa seudullisen<br />
rakennemallin päivittämistyötä Kaarinan tavoitteiden osalta.<br />
Asunto- ja maapoliittiset ohjelmat<br />
KAUPUNKISEUDUN asunto- ja maapoliittisella ohjelmalla pyritään edistämään<br />
maankäytön suunnittelun ja asuntopolitiikan yhteistyötä luomalla<br />
yhtenäisiä periaatteita: Maata hankitaan aktiivisesti rakennemallin keskeisiltä<br />
alueilta ennen asemakaavoitusta. Raakamaan hinnoittelun periaatteita<br />
yhdenmukaistetaan. Maankäyttösopimuksia ei pääsääntöisesti<br />
tehdä kuntien keskeisillä raakamaan hankinta-alueilla. Kaarinan uusissa<br />
maankäyttösopimuksissa sopimuskorvaus perustuu asemakaavoituksesta<br />
johtuvan maan arvon nousun leikkaamiseen. Kaupunkiseudun<br />
asunto- ja maapoliittinen ohjelma 2022-2025 valmistui loppuvuodesta<br />
2021.<br />
Kaarinan kaupungin oma asunto- ja maapoliittinen ohjelma valmistui<br />
keväällä 2022 ja ohjelma sisältää lisäksi yritysalueita koskevan analyysiosuuden.<br />
Jatkossa Kaarina panostaa yritysalueiden yleis- ja asemakaavalliseen<br />
suunnitteluun.<br />
YHTEYSTIEDOT <br />
KAUPUNKIKEHITYSJOHTAJA<br />
Päivi Liuska-Kankaanpää<br />
KAUPUNGINARKKITEHTI<br />
Taina Riekkinen<br />
30.6.<strong>2024</strong> SAAKKA VS.<br />
KAUPUNGINARKKITEHTI<br />
Oscu Uurasmaa<br />
KAAVASUUNNITTELIJA<br />
Lotta Salminen<br />
KAAVASUUNNITTELIJA<br />
Jani Laasanen<br />
MITEN VOIN OSALLISTUA?<br />
kaarina.fi/yhteystiedot<br />
KAAVOITUSARKKITEHTI<br />
Ville Aaltonen<br />
KAAVOITUSARKKITEHTI<br />
Sissi Qvickström<br />
MAANKÄYTÖN SUUNNITTELIJA<br />
Maaria Vanhatalo<br />
KAAVOITUSAVUSTAJA<br />
Tiia Lehtonen<br />
KAAVOITUS<br />
www.kaarina.fi/kaavoitus<br />
kaavoitus@kaarina.fi<br />
etunimi.sukunimi@kaarina.fi<br />
Asemakaavamuutoksen hakeminen<br />
MAANOMISTAJA voi anoa asemakaavoittamattoman alueen kaavoitusta<br />
tai kaavoitetun alueen asemakaavan muuttamista vapaamuotoisella anomuksella.<br />
Kaavoitusanomukset käsitellään, kiireellisiä tai kaupungin kehittämisen<br />
kannalta olennaisia hankkeita, lukuun ottamatta vuosittain kaavoitusohjelman<br />
valmistelun yhteydessä. Asemakaavan laatimisesta peritään<br />
korvaus kaupunkikehityspalveluiden taksan mukaisesti tai kaavoituksen<br />
käynnistämissopimuksessa sovittavan hinnan mukaisesti. Kaavoitusanomuslomake<br />
löytyy kaupungin kotisivuilta.<br />
Osallistumis- ja arviointisuunnitelma (OAS)<br />
KAAVOITUSTYÖN osallistumis- ja vuorovaikutusmenettelyt, lähtökohdat,<br />
alustavat tavoitteet ja kaavan osalliset esitellään kaavan vireille tulon yhteydessä<br />
osallistumis- ja arviointisuunnitelmassa, jota täydennetään suunnittelun<br />
kuluessa.<br />
Osallinen (MRL 62 §)<br />
KAAVAN osallisia ovat alueen maanomistajat sekä ne, joiden asumiseen,<br />
työntekoon tai muihin oloihin kaava saattaa huomattavasti vaikuttaa. Osallisia<br />
voivat olla myös erilaiset yhteisöt kuten esim. asukas-, kiinteistö- ja ympäristöyhdistykset<br />
sekä viranomaistahot. Kaikki osallistahot luetellaan kunkin<br />
kaavahankkeen osallistumis- ja arviointisuunnitelmassa. Osalliseksi voi<br />
ilmoittautua kuka tahansa.<br />
Kaavaluonnos<br />
KAAVALUONNOS laaditaan kaavaprosessin alkuvaiheessa. Se ei ole vielä kaikilta<br />
yksityiskohdiltaan täysin valmis kaava. Kaavaluonnosta pidetään nähtävillä<br />
14 - 30 päivää.<br />
Mielipide (MRL 62 §, MRA 30 §)<br />
OSALLISET ja muut kunnan jäsenet voivat esittää mielipiteensä osallistumis-<br />
ja arviointisuunnitelmista ja vireillä ja valmisteltavana olevista kaavoista.<br />
Vapaamuotoisen mielipiteen voi esittää kirjallisesti tai suullisesti, mutta<br />
se on tarkoituksenmukaista perustella.<br />
Kaavaehdotus<br />
KAAVAEHDOTUS on lähes valmis kaava. Kaavaehdotuksesta pyydetään lausunnot<br />
viranomaisilta ja osalliset voivat jättää siitä muistutuksia. Kaavaehdotus<br />
asetetaan uudelleen nähtäville, mikäli muistutusten ja lausuntojen<br />
takia siihen tehdään merkittäviä muutoksia. Kaavaehdotusta pidetään<br />
nähtävillä 30 päivää.<br />
Muistutus (MRL 65 §, MRA 27 §)<br />
NÄHTÄVILLÄ olevasta kaavaehdotuksesta voi tehdä vapaamuotoisen kirjallisen<br />
muistutuksen ennen nähtävillä oloajan päättymistä. Muistutukset tulee<br />
toimittaa kaupungin kirjaamoon kaupunginhallitukselle osoitettuna.<br />
Valitus, valitusoikeus (KL 92 §, MRL 191-192 §)<br />
KAAVAN hyväksymispäätöksestä voi valittaa Turun hallinto-oikeuteen. Valitusaika<br />
on 30 päivää.<br />
KAAVAPROSESSI<br />
Tiedottaminen ja kaavan<br />
käsittelyvaiheet<br />
KAAVOJEN vireilletulosta ja nähtävillä<br />
olevista kaavoista tiedotetaan<br />
kuulutuksilla Kaarina-lehdessä ja<br />
Piikkiön osalta Kunnallislehdessä,<br />
kaupungin virallisella ilmoitustaululla<br />
(Oskarinkatu 4) ja osallisille lähetettävillä<br />
kirjeillä. Kuulutukset<br />
julkaistaan myös kaupungin kotisivujen<br />
sähköisellä ilmoitustaululla.<br />
OSALLISTUMINEN<br />
KAAVAVAIHE<br />
PÄÄTÖKSENTEKO<br />
MIELIPITEET<br />
VIREILLE TULO,<br />
OSALLISTUMIS- JA<br />
ARVIOINTISUUN-<br />
NITELMA<br />
KAUPUNKIKEHITYS-<br />
LAUTAKUNTA<br />
OSALLISTUMIS-<br />
KOKOUS,<br />
MIELIPITEET<br />
KAAVALUONNOS<br />
KAUPUNKIKEHITYS-<br />
LAUTAKUNTA<br />
MUISTUTUKSET<br />
JA LAUSUNNOT<br />
KAAVAEHDOTUS<br />
KAUPUNKIKEHITYS-<br />
LAUTAKUNTA/<br />
KAUPUNGIN-<br />
HALLITUS<br />
(VALITUS)<br />
KAAVAN<br />
HYVÄKSYMINEN<br />
KAUPUNKIKEHITYS-<br />
LAUTAKUNTA/<br />
KAUPUNGIN-<br />
VALTUUSTO<br />
LAINVOIMAINEN<br />
KAAVA
KAARINAN KAUPUNGIN ASUKASLEHTI 1/<strong>2024</strong><br />
13<br />
POIKKEAVIA<br />
AUKIOLOAIKOJA<br />
KEVÄÄLLÄ <strong>2024</strong><br />
PALVELUPISTEET<br />
Palvelupiste Fiskari<br />
• Pääsiäinen: perjantaina<br />
29.3. ja maanantaina 1.4.<br />
suljettu<br />
• Vappu: keskiviikkona 1.5.<br />
suljettu<br />
• Koulutuspäivä: maanantaina<br />
6.5. suljettu<br />
• Helatorstai: torstaina<br />
9.5. suljettu<br />
Piikkiön palvelupiste<br />
• Pääsiäinen: maanantaina<br />
1.4. suljettu<br />
• Vappu: keskiviikkona 1.5.<br />
suljettu<br />
• Koulutuspäivä: maanantaina<br />
6.5. suljettu<br />
KIRJASTOT<br />
Pääkirjasto<br />
• Kiirastorstai: to 28.3.<br />
avoinna klo 9–16<br />
• Pääsiäinen: pe-ma<br />
29.3.–1.4. suljettu<br />
• Vappuaatto: ti 30.4.<br />
avoinna klo 9–16<br />
• Vappu: ke 1.5. suljettu<br />
• Kirjastojärjestelmän<br />
päivitys: ma 6.5. suljettu,<br />
ti 7.5. lehtisali ja<br />
tietokoneet käytössä<br />
klo 8 alkaen, muut kirjastopalvelut<br />
käytössä<br />
heti kun kirjastojärjestelmän<br />
päivitys on saatu<br />
päätökseen. Avaamisaika<br />
ilmoitetaan myöhemmin,<br />
seuraa ilmoitteluamme!<br />
• Helatorstaiaatto: ke 8.5.<br />
avoinna klo 9–16<br />
• Helatorstai: to 9.5. suljettu<br />
Piikkiön kirjasto<br />
• Kiirastorstai: to 28.3.<br />
asiakaspalvelu avoinna<br />
klo 10–16, omatoimiaika<br />
klo 7–16<br />
• Pääsiäinen: pe-ma<br />
29.3.–1.4. ei asiakaspalvelua,<br />
omatoimiaika klo<br />
7–16<br />
• Vappuaatto: ti 30.4. asiakaspalvelu<br />
avoinna klo<br />
10–16, omatoimiaika klo<br />
7–16<br />
• Vappu: ke 1.5. ei asiakaspalvelua,<br />
omatoimiaika<br />
klo 7–16<br />
• Kirjastojärjestelmän<br />
päivitys: ma 6.5. suljettu,<br />
omatoimikirjasto ei käytössä.<br />
Ti 7.5. lehtisali ja<br />
tietokoneet käytössä<br />
klo 10 alkaen, muut kirjastopalvelut<br />
käytössä<br />
heti kun kirjastojärjestelmän<br />
päivitys on saatu<br />
päätökseen. Avaamisaika<br />
ilmoitetaan myöhemmin,<br />
seuraa ilmoitteluamme!<br />
• Helatorstaiaatto: ke 8.5.<br />
asiakaspalvelu avoinna<br />
klo 10–16, omatoimiaika<br />
klo 7–16<br />
• Helatorstai: to 9.5. ei<br />
asiakaspalvelua, omatoimiaika<br />
klo 7–16<br />
• Omatoimikirjasto pois<br />
käytöstä eurovaalien<br />
ennakkoäänestyksen<br />
aikana ti 28.5. klo 16 lähtien.<br />
Ennakkoäänestysaika<br />
29.5.–4.6.<br />
Littoisten kirjasto<br />
• Pääsiäinen: ma 1.4. ei<br />
asiakaspalvelua, omatoimiaika<br />
klo 7–21<br />
• Kirjastojärjestelmän<br />
päivitys: ma 6.5. suljettu,<br />
omatoimikirjasto<br />
ei käytössä. Ti 7.5. kirjastopalvelut<br />
käytössä<br />
heti kun kirjastojärjestelmän<br />
päivitys on saatu<br />
päätökseen. Avaamisaika<br />
ilmoitetaan myöhemmin,<br />
seuraa ilmoitteluamme!<br />
• Omatoimikirjasto käytössä<br />
joka päivä klo 7–21<br />
paitsi kirjastojärjestelmän<br />
päivityksen aikaan<br />
6.–7.5.<br />
Uimahallin poikkeavat<br />
Kevään poikkeavat aukioloajat,<br />
jotka vaikuttavat<br />
uimahallin ja kuntokoulun<br />
aukioloaikoihin.<br />
• 28.3. kiirastorstai: kassa<br />
avoinna klo 8–17<br />
• pe 29.3. pitkäperjantai:<br />
uimahalli ja kuntokoulu<br />
suljettu<br />
• ma 1.4. toinen pääsiäispäivä:<br />
uimahalli ja kuntokoulu<br />
suljettu<br />
• ti 30.4. vappuaatto:<br />
kassa avoinna klo 10–15<br />
• ke 1.5. vappu: uimahalli<br />
ja kuntokoulu suljettu<br />
• 5.5. uimahallissa uimakisat:<br />
uimahallin suljettu<br />
koko päivän, kuntokoulu:<br />
avoinna klo 10–<br />
17.<br />
• to 9.5. helatorstai: uimahalli<br />
ja kuntokoulu suljettu<br />
LIIKUNTA<br />
SOVELTAVA LIIKUNTA<br />
Uimakoulut erityistä<br />
tukea tarvitseville kouluikäisille<br />
Kesän erityislasten uintikurssit<br />
järjestetään viiden<br />
päivän intensiivikursseina<br />
Kaarinassa ja Turussa 3.–<br />
7.6. & 10.–14.6.<strong>2024</strong> välisenä<br />
aikana. Uintikurssit<br />
on tarkoitettu liikunta-,<br />
kehitys- ja aistivammaisille<br />
sekä motorista tukea<br />
tarvitseville lapsille (syntymävuodet<br />
2016–2008).<br />
Ilmoittautuminen uintikursseille<br />
alkaa huhtikuussa.<br />
Lisätiedot soveltavan<br />
liikunnan suunnittelija,<br />
p. 050 373 2641.<br />
Maksutonta kävelyfutista<br />
ja -sählyä aikuisille<br />
ja ikääntyville<br />
Kävelyfutista torstaisin<br />
klo 14.30–15.30 Valkeavuoren<br />
yläkoulun liikuntasalissa,<br />
Aapiskuja 7. Kävelysählyä<br />
tiistaisin klo<br />
15–16 Piispanlähteen yläkoulun<br />
liikuntasalissa,<br />
Marsukatu 1. Tule rohkeasti<br />
pelaamaan rennosti<br />
mukavassa seurassa!<br />
Toimintaa ohjaa vapaaehtoinen<br />
Wertaisliikuttaja.<br />
Tiedustelut Mikko<br />
Kaipainen, p. 050 373<br />
2641.<br />
65+ -kortti<br />
65+ -kortti on tarkoitettu<br />
65 vuotta täyttäneille<br />
kaarinalaisille omatoimiseen<br />
liikunnan harrastamiseen.<br />
Yhdellä maksulla<br />
käytössäsi ovat uimahalli<br />
sekä kaupungin kuntosalit<br />
kerran päivässä.<br />
Vuositarra 80 €, kevättai<br />
syystarra 40 €, korttipohja<br />
ensimmäisellä kerralla<br />
6 €. Korttien myyntipaikat:<br />
Kaarinan uimahalli,<br />
Kaarina-talon palvelupiste<br />
Fiskari sekä Piikkiön<br />
palvelupiste.<br />
Liikuttava-kortti<br />
Liikuttava-kortti on tarkoitettu<br />
18–64-vuotiaille<br />
kaarinalaisille. Kortti<br />
mahdollistaa sekä innostaa<br />
omatoimiseen liikunnan<br />
harrastamiseen<br />
kaupungin uimahallilla<br />
sekä Kuntokoulu Kaarinassa.<br />
Liikuttava-kortin<br />
hinta on 40 € / 6 kk ja<br />
korttipohjan hinta 6 €. Lisätietoja<br />
Liikuttava-kortista<br />
ja kortin lunastamisesta<br />
osoitteessa,<br />
kaarina.fi/liikuttava-kortti.<br />
LIIKUNTAA KAIKENIKÄISILLE<br />
Lasten Lystikäs Vaparissa<br />
• Lauantaina 6.4. ja 20.4.<br />
klo 10–13<br />
•<br />
Mini Lystikkäät 26.4. asti<br />
• keskiviikkoisin klo 16.30–<br />
18.30 Ristikallion lastentalo,<br />
Littoinen<br />
• torstaisin klo 16.30–18.30<br />
Empolan koulu, Kuusisto<br />
• perjantaisin klo 16.30–<br />
18.30 Piikkiön yhtenäiskoulu<br />
Ohjatut kuntosalivuorot<br />
Littoisten monitoimitalolla<br />
23.4. asti<br />
• naisten vuoro tiistaisin<br />
klo 18 ja klo 19<br />
• sekavuoro torstaisin<br />
klo 19<br />
Leikkipuistojumppa Hovirinnan<br />
rantapuistossa<br />
7.5. alkaen<br />
• tiistaisin klo 18<br />
• vanhemmat jumppaavat<br />
samalla kun<br />
lapset leikkivät puistossa<br />
• maksuton<br />
Linnavuoren polku sunnuntaina<br />
28.4. klo 9–11<br />
• koko perheen Polkuretkitapahtuma<br />
• luontoaiheinen tehtävävihko<br />
lapsille mukaan<br />
• 5 € / aikuinen<br />
• yhteistyössä Kaarinan<br />
Kulkijoiden kanssa<br />
Unelmien ulkoilupäivä<br />
Hovirinnan rantapuistossa<br />
lauantaina 4.5. klo<br />
10–13<br />
• maksuton tapahtuma,<br />
jossa kaarinalaisia yhdistyksiä<br />
ja urheiluseuroja<br />
mukana.<br />
• ulkoillaan yhdessä ikää<br />
katsomatta<br />
Tulossa! Opastuksia ja<br />
treenejä ulkokuntolaitteisiin<br />
tulossa toukokuussa!<br />
UIMAHALLI<br />
Vesijumpat<br />
Kevään vesijumpat jatkuvat<br />
viikolle 17 (22.<br />
–28.4.<strong>2024</strong>) asti. Toukokuun<br />
vesijumpat alkavat<br />
viikolla 18 (29.4.–5.5.<strong>2024</strong>),<br />
ja ne jatkuvat viikolle 21<br />
asti (20.–26.5.<strong>2024</strong>). Vesijumppien<br />
aikataulut julkaistaan<br />
myöhemmin<br />
osoitteessa<br />
kaarina.fi/vesijumpat<br />
Kesän uimakoulut<br />
Kesän uimakouluihin ilmoittautuminen<br />
• kaarinalaisille 13.5.<strong>2024</strong><br />
klo 17.00<br />
• ulko<strong>paikka</strong>kuntalaisille<br />
20.5.<strong>2024</strong> klo 17.00<br />
Uimakoulut järjestetään<br />
viikon ajan arkipäivisin,<br />
yhteensä 10 kertaa. Lisätietoa<br />
sekä ohjeet Ilmoittautumiseen<br />
osoitteessa<br />
kaarina.fi/uimakoulut<br />
HUOM! Uimakoulujen ilmoittautumisessa<br />
on<br />
hyvä ottaa huomioon<br />
tarkka ajankohta: jos<br />
olette ilmoittautumissivulla<br />
ennen kello 17, on<br />
selaimen sivu syytä päivittää<br />
tasan klo 17.00.<br />
KUNTOKOULU KAARINA<br />
InBody –testit<br />
Kuntokoululla pystyt tekemään<br />
InBody-kehonkoostumustestin.<br />
Mittaus<br />
tehdään InBody 720 -laitteella.<br />
Ajanvaraukset testiin<br />
etukäteen soittamalla<br />
tai sähköpostilla, myös<br />
tekstiviestit.<br />
Testin hinta on 25 €.<br />
Kuntosaliohjelman teko<br />
Kuntosaliohjelma tehdään<br />
yksilöllisesti jokaisen<br />
tarpeet ja toiveet<br />
huomioiden. Ohjelman<br />
teko sisältää henkilökohtaisen<br />
ohjelman, kirjalliset<br />
ohjeet ja ohjauksen.<br />
Kuntosaliohjelman hinta<br />
on 25 €.<br />
Lisätietoa liikunnan<br />
tarjonnasta<br />
kaarina.fi/liikunta<br />
TAPAHTUMIA JA TEKEMISTÄ
14<br />
KAARINAN KAUPUNGIN ASUKASLEHTI 1/<strong>2024</strong><br />
TAPAHTUMIA JA TEKEMISTÄ<br />
Musiikkia –<br />
ja paljon muuta<br />
Kaarinan<br />
kulttuurin ja<br />
kirjastojen<br />
keväässä!<br />
Kevät pirskahtelee musiikkia, taidetta ja<br />
monia kivoja tapahtumia – tule mukaan!<br />
Nähdään kirjastoissa ja tapahtumissa!<br />
Kaarinan<br />
musiikkiviikko<br />
3.–9.6.<strong>2024</strong><br />
Lisätietoa ja ilmoittautuminen leirille:<br />
www.kaarinamusic.com<br />
Kaarinan musiikkiviikon ohjelma<br />
Ma 3.6.<br />
Ti 4.6.<br />
Ke 5.6.<br />
To 6.6.<br />
Pe 7.6.<br />
La 8.6.<br />
Su 9.6.<br />
Leirin avajaiset, Kaarinan lukio<br />
Opettajakonsertti, Kaarinan kirkko<br />
Opettajakonsertti, Piikkiön kirkko<br />
Oppilaskonsertit Kuusistossa,<br />
Kuusiston kirkko –Taidekartano –<br />
Piispanlinnan rauniot<br />
Oppilaskonsertit, Kaarinan kirkko<br />
Sinfoniaorkesterin konsertti,<br />
Kaarinan kirkko<br />
Päätöskonsertti, Kaarinan lukio<br />
Tällä aukeamalla on mainittu vain osa monista<br />
tapahtumista! Kaikki tapahtumat ja ajankohtainen<br />
tieto löytyy Kaarinan kaupungin sivulta<br />
osoitteesta: www.kaarina.fi/tapahtumat<br />
Piikkiö Päivä<br />
la 25.5. klo 10–15<br />
Piikkiön keskustan<br />
alueella<br />
Lue ohjelma:<br />
www.piikkiopaivat.fi<br />
Lasten supersankaripäivä<br />
Barnens superhjältedag<br />
Pe 26.4.klo 16–18.30, Kaarina-talo<br />
Supersankaripäivänä kirjastosta löytyy tehtäviä<br />
ja visoja sankareille tai sellaisiksi haluaville.<br />
Tapahtumapisteet ovat auki klo 16–18.30.<br />
Kaarina-talon<br />
LANit<br />
Pe 19.4. klo 18–23,<br />
Kaarina-talo<br />
Tuo oma koneesi mukana<br />
ja tule pelaamaan!<br />
Lue lisää ja ilmoittaudu:<br />
kaarina.fi/tapahtumat<br />
Totta vai tarua:<br />
Kaarinan kirjaston opas<br />
informaatioviidakossa<br />
selviytymiseen<br />
To 11.4. klo 17.30–19,<br />
Kaarina-talo<br />
Tule saamaan työkaluja,<br />
joilla voit arvioida tiedon<br />
luotettavuutta.<br />
K<br />
i<br />
K<br />
K<br />
M<br />
o<br />
p<br />
E<br />
t<br />
P<br />
K<br />
T<br />
v<br />
ja<br />
t<br />
Kirjallinen ilta –<br />
Anna Soudakova<br />
Ti 7.5. klo 17.30,<br />
Kaarina-talo<br />
Illassa keskustellaan<br />
mm. Soudakovan kirjasta<br />
Mitä männyt näkevät.<br />
T<br />
-<br />
K<br />
k<br />
T<br />
p<br />
jo<br />
e<br />
Kaarinan kulttuuri- ja kirjastopalvelut<br />
www.kaarina.fi<br />
Kaarinan pääkirjasto, Kaarina-talo, Lautakunnankatu 1, 20780 Kaarina<br />
Piikkiön kirjasto, Hadvalantie 9, 21500 Piikkiö<br />
Littoisten kirjasto, Littoistentie 525, 20660 Littoinen<br />
Kulttuurin yhteystiedot: www.kaarina.fi/kulttuurin-yhteystiedot
KAARINAN KAUPUNGIN ASUKASLEHTI 1/<strong>2024</strong><br />
15<br />
Kaarina-talon konsertit<br />
Kaarina-talon konserttisarja esittelee monipuolisesti eri<br />
tyylilajeja aina klassisesta kevyeen, kuorolaulusta instrumentaaliseen<br />
musiikkiin. Konsertit järjestetään<br />
Kaarina-talon Kaarina-salissa ja ne alkavat klo 18.<br />
Pe 5.4.<br />
Ke 8.5.<br />
Pe 17.5.<br />
Pe 24.5.<br />
Lauluyhtye Vala: Tuskan tuolla puolen<br />
Viitasen Piia: Ihmisen aikaa<br />
–levynjulkaisukiertue<br />
Operetin taikaa! Solisteina sopraanot<br />
Mia Heikkinen ja Annukka Kuivisto,<br />
säestäjänä Marko Autio<br />
Pauha Trio: Keväinen Ranska<br />
Muut konsertit<br />
Kaarina-talossa<br />
To 4.4. klo 18<br />
Musiikkiopisto Arkipelag:<br />
Flyygeli soikoon!<br />
To 11.4. klo 18<br />
Kaarinan veteraanikuoron<br />
kevätkonsertti<br />
Pe 12.4. klo 18<br />
Kaarinan kansalaisopisto:<br />
Klassisen laulumusiikin konsertti<br />
TAPAHTUMIA JA TEKEMISTÄ<br />
La 13.4. klo 16<br />
KaMu-kuoron ja Musiikkiopisto<br />
Juvenalian kuorojen yhteiskonsertti<br />
Ti 21.5. klo 18.30<br />
KaMu-kuoron kevätkonsertti<br />
To 23.5. klo 19<br />
Musiikkiopisto Arkipelagin<br />
kevätkonsertti<br />
Kaarina-talon<br />
iltapäivätanssit<br />
NÄYTTELYT <strong>2024</strong><br />
Ke 10.4. ja 15.5. klo 14–16,<br />
Kaarina-talo<br />
Musiikista vastaa vaihtuvat<br />
orkesterit, jotka soittavat<br />
perinteistä tanssimusiikkia.<br />
Elokuvailta:<br />
teemana Tom of Finland<br />
Pe 10.5. klo 18,<br />
Kaarina-talo<br />
Touko Laaksosen päivää<br />
vietettiin aiemmin viikolla<br />
ja viikonloppu aloitetaan<br />
teeman elokuvalla.<br />
Taiteen tulkintaa<br />
-keskustelut<br />
Ke 10.4., 17.4. ja 24.4.<br />
klo 17.30–19, Kaarina-talo<br />
Taide taiteena vai aikansa<br />
peilinä? FM Ida Martikainen<br />
johdattaa taiteen äärelle<br />
eri näkökulmien kautta.<br />
Laituritanssit<br />
Hovirinnan<br />
venesatamassa<br />
keskiviikkona<br />
19.6. klo 18<br />
Tilaisuudet järjestää Kaarinan<br />
Taideyhdistys yhteistyössä<br />
Kaarinan kulttuuri- ja kirjastopalveluiden<br />
kanssa.<br />
Kaarina-talo, Lautakunnankatu 1<br />
2.–27.3.<strong>2024</strong><br />
Riitta Nylander ja Tiina Nordblom: Värit ja tunteet<br />
Vilma Sinivaara: Mieleni salaiset sillat<br />
3.–27.4.<strong>2024</strong><br />
Kaarinan Taideyhdistys: Sanoin kuvaamaton<br />
Marketta Reini: 18...81...muistoja mansikkapaikoilta<br />
3.–30.5.<strong>2024</strong><br />
Katariina Lahti: Elävien kuvia<br />
Niko Skorpio: Mahdollisuuksien puu, ja muita näkyjä<br />
Piikkiön kirjasto, Hadvalantie 9<br />
2.-27.3.<strong>2024</strong><br />
Sari Susanna Ormstad: Luuppi luonnon kauneuteen<br />
3.-27.4.<strong>2024</strong><br />
Kaarinan Kuvaajat: Luonnon muovaamat<br />
3.-30.5.<strong>2024</strong><br />
Kaarinan Kuvaajat: Katukuvia<br />
NÄYTTELYHAKU<br />
2025 ON AUKI<br />
www.kaarina.fi/nayttelyt<br />
Lue lisää ja hae 30.4.<strong>2024</strong> mennessä!<br />
Lue ajankohtaiset tapahtumatiedot: kaarina.fi/tapahtumat<br />
Lue lisää näyttelyistä: kaarina.fi/nayttelyt<br />
Kaarinan kulttuuri ja kirjastot<br />
@kaarinankulttuuripalvelut | @kaarinankirjastot<br />
kulttuuri ja kirjastot
16<br />
KAARINAN KAUPUNGIN ASUKASLEHTI 1/<strong>2024</strong><br />
LYHYET<br />
Kokouksia ja pöytäkirjoja<br />
KAUPUNGINHALLITUKSEN kokoukset ja pöytäkirjan nähtäville asettaminen<br />
vuonna <strong>2024</strong><br />
Kokouspäivä<br />
Pöytäkirja nähtävillä<br />
15.1.<strong>2024</strong> 23.1.<strong>2024</strong><br />
29.1.<strong>2024</strong> 6.2.<strong>2024</strong><br />
5.2.<strong>2024</strong> 13.2.<strong>2024</strong><br />
4.3.<strong>2024</strong> 12.3.<strong>2024</strong><br />
11.3.<strong>2024</strong> 19.3.<strong>2024</strong><br />
25.3.<strong>2024</strong> 2.4.<strong>2024</strong><br />
15.4.<strong>2024</strong> 23.4.<strong>2024</strong><br />
22.4.<strong>2024</strong> 30.4.<strong>2024</strong><br />
6.5.<strong>2024</strong> 14.5.<strong>2024</strong><br />
27.5.<strong>2024</strong> 4.6.<strong>2024</strong><br />
3.6.<strong>2024</strong> 11.6.<strong>2024</strong><br />
17.6.<strong>2024</strong> 25.6.<strong>2024</strong><br />
12.8.<strong>2024</strong> 20.8.<strong>2024</strong><br />
19.8.<strong>2024</strong> 27.8.<strong>2024</strong><br />
26.8.<strong>2024</strong> 3.9.<strong>2024</strong><br />
9.9.<strong>2024</strong> 17.9.<strong>2024</strong><br />
23.9.<strong>2024</strong> 1.10.<strong>2024</strong><br />
30.9.<strong>2024</strong> 8.10.<strong>2024</strong><br />
28.10.<strong>2024</strong> 5.11.<strong>2024</strong><br />
4.11.<strong>2024</strong> 12.11.<strong>2024</strong><br />
18.11.<strong>2024</strong> 26.11.<strong>2024</strong><br />
2.12.<strong>2024</strong> 10.12.<strong>2024</strong><br />
16.12.<strong>2024</strong> 24.12.<strong>2024</strong><br />
Esityslista on luettavissa kokousta edeltävän viikon torstaina kaupungin<br />
verkkosivuilla kaarina.fi/esityslistat. Pöytäkirja on nähtävillä<br />
osoitteessa kaarina.fi/poytakirjat.<br />
Kaupunginvaltuuston kokoukset ja pöytäkirjan nähtäville asettaminen<br />
vuonna <strong>2024</strong><br />
Kokouspäivämäärä Nähtäville asettaminen<br />
12.2.<strong>2024</strong> 20.2.<strong>2024</strong><br />
18.3.<strong>2024</strong> 26.3.<strong>2024</strong><br />
20.5.<strong>2024</strong> 28.5.<strong>2024</strong><br />
10.6.<strong>2024</strong> 18.6.<strong>2024</strong><br />
2.9.<strong>2024</strong> 10.9.<strong>2024</strong><br />
7.10.<strong>2024</strong> 15.10.<strong>2024</strong><br />
11.11.<strong>2024</strong> 19.11.<strong>2024</strong> Huom! Kokous alkaa klo 15.<br />
9.12.<strong>2024</strong> 17.12.<strong>2024</strong><br />
Valtuuston kokoukset ovat julkisia. Esityslista on luettavissa vähintään<br />
neljä päivää ennen kokousta kaupungin verkkosivuilla<br />
kaarina.fi/esityslistat. Pöytäkirja on nähtävillä osoitteessa kaarina.fi/<br />
poytakirjat. Kokouksia voi seurata suorana lähetyksenä kaupungin<br />
YouTube-kanavalla ja paikan päällä Kaarina-salissa, os. Lautakunnankatu<br />
1. Kokoukset alkavat pääsääntöisesti klo 18. Lue lisää: kaarina.fi/kaupunginvaltuusto<br />
Kansainvälinen<br />
kohtaamis<strong>paikka</strong> Kaarinassa<br />
TIISTAISIN Kaarina-talon kahvila Libriksessä toimii kansainvälinen kohtaamis<strong>paikka</strong>.<br />
Se tarjoaa erilaisista kulttuuritaustoista tuleville henkilöille<br />
mahdollisuuden kokoontua yhteen, vahvistaa suomen kielen taitoja<br />
ja saada tietoa paikallisista tapahtumista, harrastuksista ja palveluista.<br />
Kohtaamispaikan järjestävät Kaarinan kaupungin kulttuuri- ja kirjastopalvelut<br />
sekä kotoutumispalvelut yhdessä paikallisten kolmannen sektorin<br />
toimijoiden kanssa.<br />
Maahanmuuttokoordinaattori Matilda Pärssisen mukaan tällaiselle<br />
toiminnalle on ollut tilausta.<br />
- Järjestämme toimintaa yhdessä Suomen Punaisen Ristin Kaarinan<br />
osaston, Kaarinan seurakunnan, Mannerheimin Lastensuojeluliiton Varsinais-Suomen<br />
piirin, Sateenkaari Koton ja Sinua tarvitaan – tunti vuodessa<br />
riittää -hankkeen kanssa. Yhdistämällä voimavaramme saavutamme<br />
tehokkaammin tavoitteemme, ja samalla kohtaamis<strong>paikka</strong><br />
toimii kävijöille oivana väylänä tutustua eri organisaatioihin, niiden toimintoihin<br />
ja ihmisiin. Ensimmäisen kokoontumisillan aikana tänne<br />
saapui noin 80 henkilöä, ja myös toisella kerralla väkeä riitti mukavasti.<br />
Tunnelma on ollut välitön ja rento. Ja tämähän on myös osallistujille<br />
maksutonta.<br />
Kansainvälisen kohtaamispaikan tapaamisten ohjelmaa ei ole haluttu<br />
määritellä turhan tiukasti.<br />
- Osallistujat saavat ehdottaa ja suunnittelemme ohjelmaa yhdessä.<br />
Voimme järjestää pieniä retkiä lähiympäristöön, pitää peli-iltoja tai vain<br />
nauttia kahvia tai teetä. Tärkeintä on yhdessäolo, kuvailee Matilda Pärssinen<br />
kokoontumisten henkeä.<br />
Tervetuloa tiistaisin kello 17.30–19.00 Kaarina-talon kahvila Librikseen<br />
nauttimaan hyvästä seurasta, vaihtelevasta ohjelmasta, kahvista ja<br />
teestä sekä pienimuotoisesta tarjoilusta!<br />
KUVA: HELI AALTO<br />
Pyöräilyn ajankohtaiset<br />
KAARINAN kaupunki edistää pyöräilyä tänä vuonna rakentamalla useita<br />
uusia pyöräparkkeja. Uudet pyöräkatokset liityntäpysäköintiä varten<br />
toteutetaan asukkaiden toiveesta Littoistentien varteen Ristikallionkadulle<br />
sekä Uudenmaantien varteen Kivipellonkujalle. Runkolukittavia<br />
pyörätelineitä asennetaan myös Kartanontien ja Luhtikadun<br />
liittymään bussipysäkin viereen.<br />
Pyöräilevien uimareiden iloksi pyöräparkkeja tehdään Voivalan,<br />
Raadelman ja Harvaluodon uimarantojen yhteyteen, jotta pyörän saa<br />
turvallisesti parkkiin uimareissun ajaksi. Littoisten uimarannalle uudet<br />
pyörätelineet ehdittiin laittaa jo syksyllä. Pyöräretkeilijöille toteutetaan<br />
pyöräparkki Vaarniemen ulkoilureitin alkuun.<br />
Jotta kaikkien pyöräilykausi sujuisi turvallisesti, kannattaa keväällä<br />
tarkistaa pyörän kunto ja tutustua pyöräilijöitä koskeviin liikennesääntöihin<br />
esimerkiksi kaupungin verkkosivuilla (kaarina.fi/pyoraily) tai<br />
suoraan Liikenneturvan sivuilla (liikenneturva.fi/liikenteessa/pyoraily).<br />
<strong>Paras</strong> <strong>paikka</strong> pyöräillä.<br />
Kyytiin helposti<br />
lähimaksulla.<br />
Aikuinen 2h<br />
3 €<br />
foli.fi/lahimaksu
KAARINAN KAUPUNGIN ASUKASLEHTI 1/<strong>2024</strong><br />
17<br />
KUVA: PASI SALMI<br />
KUVA: INNA LAITOLAHTI-JALAVA<br />
LYHYET<br />
Piikkiönlahden valuma-alueen<br />
kunnostussuunnitelma<br />
PIIKKIÖNLAHDEN valuma-alueelle on valmistunut kunnostussuunnitelma,<br />
joka kattaa laajasti vesien ja ekologisen tilan parantamiseen tähtääviä<br />
toimenpiteitä.<br />
Piikkiönlahden ekologinen tila on tällä hetkellä välttävä, ja valumaalueen<br />
vesien kuormitus on huomattava. Piikkiönlahden valuma-alue<br />
ulottuu Paimion ja Liedon kaupunkien alueille kattaen 116,3 km2 pintaalan,<br />
josta merialueen osuus on 5,14 km 2 . Tärkeimmät valuma-alueet<br />
ovat Ladjakoskenojan, Myllyojan, Pukkilanojan ja Piikkiönjoen valumaalueet,<br />
joista viimeisin käsittää myös Hepojoen, Makarlanjoen ja Viukkalanojan<br />
valuma-alueet.<br />
Piikkiönlahden valuma-alueen kunnostussuunnitelmassa on asetettu<br />
selkeät tavoitteet vesien tilan parantamiseksi ja luontosuojeluarvojen<br />
nostamiseksi. Toimenpiteisiin kuuluvat muun muassa maatalouden ravinne-<br />
ja kiintoainekuormituksen vähentäminen, pistekuormittajien<br />
päästöjen hallinta sekä rakennettujen alueiden hulevesien käsittelyn tehostaminen.<br />
Lisäksi suunnitelmassa korostetaan luonnonmukaisten vesienhallintaratkaisujen<br />
merkitystä, kuten vesikasvillisuusleikkuita, kosteikkojen<br />
rakentamista ja uomien muotoilua.<br />
Piikkiönlahden kunnostussuunnitelma on askel kohti alueen vesien<br />
parempaa tilaa sekä samalla osa Saaristomeren hyvinvoinnin edistämistä.<br />
Hyvinvoinnin edistäminen on myös yksi Kaarinan kaupungin strategisista<br />
päämääristä. Toteutus vaatii laajaa yhteistyötä eri toimijoiden<br />
kanssa ja pitkäaikaista sitoutumista, mutta mahdollistaa arvokkaiden<br />
vesistöjen tilan parantamisen ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen.<br />
Lounais-Suomen vesiensuojeluyhdistys ry laati suunnitelman Varsinais-Suomen<br />
ELY-keskuksen toimeksiannosta ja Ympäristöministeriön<br />
vesiensuojelun tehostamisohjelman rahoituksella. Suunnitelma valmistui<br />
helmikuussa <strong>2024</strong>.<br />
Luontopainotteista<br />
päiväkotitoimintaa Ristikallion<br />
kotaryhmässä<br />
KAARINAN Littoisissa toimii Ristikallion päiväkoti, jonka läheisestä<br />
metsänreunasta löytyy sininen kota. Kota on Joutsenet-päiväkotiryhmän<br />
tukikohta. Ryhmä viettää ison osan päivästä ulkona retkeillen,<br />
leikkien ja ympäristöä tutkien. Joutsenissa järjestetään esiopetusta<br />
eskari-ikäisille ja viskareille omaa toimintaa.<br />
Ryhmässä työskentelevät varhaiskasvatuksen opettaja ja varhaiskasvatuksen<br />
lastenhoitaja, lapsia ryhmään mahtuu 14. Luonnossa<br />
oppiminen, lasten omatoimisuuden tukeminen, ympäristön<br />
tutkiminen ja havainnoiminen sekä retkeily ovat kotaryhmälle<br />
ominaisia toimintatapoja.<br />
Ryhmä on osan päivästä varsinaisessa päiväkotirakennuksessa<br />
ja leikkipihalla, mutta ulkoilee enemmän kuin tavalliset ryhmät.<br />
Aamulla leikitään päiväkodissa oman ryhmän huoneessa, aamupala<br />
syödään ruokalassa ja sen jälkeen päästään ulkoilemaan.<br />
Lounas on joko ruokalassa tai kodalla, lepohetki päiväkodilla tai kodalla,<br />
välipala usein kodalla. Iltapäivällä ulkoillaan lähiympäristössä<br />
tai leikkipihalla. Kylmällä tai sateisella säällä voidaan tarvittaessa<br />
vetäytyä päiväkotirakennuksen suojiin.<br />
Vanhemmilta tarvitaan ennakkoluulotonta asennoitumista<br />
lapsen ulkoiluun säällä kuin säällä, rapaisia vaatteita tulee useammin<br />
ja varavaatteita tarvitaan enemmän. Lapset nauttivat kuitenkin<br />
kuraleikeistä suuresti eivätkä kiinnitä vallitseviin keleihin<br />
huomiota, jos varusteet ovat kunnossa.<br />
Lisätietoa Ristikallion kotaryhmästä: kaarina.fi/kotaryhma<br />
Kesätoiminta <strong>2024</strong><br />
Tulossa:<br />
• Kesäkerhot – päiväleiritoimintaa Hovirinnan koululla 3.-7.6. & 10.-14.6. & 17.-20.6. & 24.-28.6.<br />
• Luovan toiminnan päiväleiri Piispanlähteen koululla 3.-7.6.<br />
• Kunnossapitoleiri nuorille 4.-6.6.<br />
• Päiväleiri Kuusiston koululla ja Teatterileiri Kaarina-Teatterilla 10.-14.6.<br />
• Päiväleiri Piikkiön nuorisotila KYlässä 17.-20.6.<br />
• Tenavaleiri 17.-19.6.<br />
• Päiväleiri Kotimäen nuorisotilalla 24.-28.6.<br />
• Saaristoseikkailu - purjehdusleiri 30.7.-2.8.<br />
• Skeittikurssi 5.-7.8.<br />
• Nugipagu liikenteessä 4.-28.6.<br />
• Mopotalli avoinna 3.-30.6. & 29.7.-1.9.<br />
Lisätiedot: www.kaarina.fi/kesätoiminta<br />
Ilmoittautumiset alkavat ma 15.4.<strong>2024</strong>
18<br />
KAARINAN KAUPUNGIN ASUKASLEHTI 1/<strong>2024</strong><br />
TEEMA<br />
Käyttäjälähtöisiä<br />
koulurakennuksia<br />
Kaarinan väkiluku on kasvanut tasaisesti, ja viime vuosina kasvu on ollut huimaa. Muuttajista<br />
iso osa on lapsiperheitä, mikä lisää koulutilojen tarvetta. Kaarinassa on aloitettu perusteellinen<br />
koulurakennusten uudelleenrakentaminen ja peruskorjaaminen, jotta kaikille lapsille voidaan<br />
tarjota opetusta kotikunnassa. Kouluja rakennetaan käyttäjälähtöisesti, ja henkilökunta sekä<br />
osittain myös oppilaat ovat saaneet vaikuttaa tilojen suunnitteluun.<br />
TEKSTI: MINNA PATRIKAINEN<br />
KUVAT: VESA-MATTI VÄÄRÄ<br />
Koulujen uudisrakentaminen on<br />
tällä hetkellä hyvässä vauhdissa.<br />
Hovirinnan koulutalo valmistui jo<br />
vuonna 2022. Valkeavuoren koulutalo<br />
valmistuu <strong>maaliskuu</strong>ssa 2025<br />
ja Piispanlähteen koulutalo loppuvuodesta<br />
2025. Myös Kaarinan lukion<br />
peruskorjaus alkaa vuoden<br />
2025 aikana.<br />
– Vanhojen koulurakennusten<br />
talotekniikka ei enää valitettavasti<br />
kohtaa tämän päivän vaatimuksia.<br />
Rakennusten kuntoa on myös tutkittu,<br />
ja monessa kohteessa uusi<br />
rakennus on ollut järkevämpi va-<br />
linta kuin peruskorjaus, kertoo<br />
Kaarinan kaupungin koulurakentamisen<br />
asiantuntijarehtori Kaj Kanervavuori.<br />
Koulutiloja tarvitaan lisää jo nyt,<br />
ja Kaarinan kasvu on huomioitu rakennussuunnitelmissa.<br />
– On ennakoitu, että Kaarina<br />
pysyy jatkossakin lapsiperheiden<br />
suosiossa. Uudet rakennukset ovat<br />
isompia, jotta oppilaspaikkoja saadaan<br />
lisättyä. Kasvupainetta on<br />
etenkin Kaarinan keskustan, Piispanristin<br />
ja Littoisten alueella.<br />
Koulut ja päiväkodit ovat<br />
kunnan vetovoimaa lisäävä tekijä,<br />
mutta Kanervavuori haluaa puhua<br />
myös pitovoiman tärkeydestä.<br />
– Päiväkotien ja koulujen täytyy<br />
toimia hyvin, ja resurssien pitää<br />
olla kunnossa. Koulupaikkojen pitäisi<br />
löytyä läheltä ja rakennusten<br />
tulisi olla toimivia ja mielekkäitä tiloja,<br />
jotta pitovoimaa voidaan lapsiperheiden<br />
keskuudessa lisätä.<br />
Koulut rakennetaan<br />
käyttäjiä varten<br />
Uusien koulurakennusten suunnittelua<br />
ja rakentamista ohjaavat<br />
koulurakentamisen periaatteet.<br />
– Kun kouluja peruskorjataan tai<br />
rakennetaan, tehdään työt aina samoilla<br />
periaatteilla. Koulurakentamisen<br />
periaatteisiin sisältyy pedagogisia<br />
tavoitteita ja vaatimuksia,<br />
jotka luovat pohjan sille, millainen<br />
koulurakennus on. Koulut tehdään<br />
käyttäjiä varten, joten niiden<br />
toiminnalliset tavoitteet ja vaatimukset<br />
toimivat pohjana suunnitelmille.<br />
Ideana ei ole rakentaa halleja,<br />
vaan toimivia ja oppimista tukevia<br />
tiloja, Kanervavuori toteaa.<br />
Tilojen muunneltavuus ja monikäyttöisyys<br />
on tärkeää, jotta uusista<br />
rakennuksista saadaan erilaisiin<br />
tilanteisiin sopeutuvia.<br />
Valkeavuoren koulurakennuksen rakennustyöt ovat hyvässä vauhdissa. Koulutalo valmistuu vuoden 2025 alkupuolella.
KAARINAN KAUPUNGIN ASUKASLEHTI 1/<strong>2024</strong><br />
19<br />
– Puhumme hybridimallista,<br />
eli tilat ovat käyttäjälähtöisiä ja<br />
muuntojoustavia. Koulut suunnitellaan<br />
niin, että tiloja voidaan<br />
muuntaa eri kokoisiksi ja eri tarkoituksiin.<br />
Tilojen avulla voidaan<br />
tukea myös oppimista, kun<br />
ryhmät voivat jakautua erilaisiin<br />
pientiloihin.<br />
Rakennusten käyttäjät<br />
mukaan suunnitteluun<br />
Kaarinassa käyttäjiä, eli henkilökuntaa<br />
ja oppilaita, on kuunneltu<br />
tarkalla korvalla.<br />
– Kaarinassa yksi pääperiaate on<br />
se, että kuntalaisia pyritään osallistamaan<br />
jo suunnitteluvaiheessa.<br />
Henkilökuntaa ja oppilaita on<br />
kuultava, koska he tiloja käyttävät.<br />
Valkeavuoressa henkilökuntaa on<br />
osallistettu rakennuksen suunnitteluun<br />
niin käytettävyyden kuin<br />
kalusteiden ja pihankin kanssa, Kanervavuori<br />
kertoo.<br />
Oppilaat ovat saaneet esittää<br />
toiveita koulurakennuksista.<br />
– Oppilaat ovat esimerkiksi saaneet<br />
kirjoittaa unelmien koulu -esseitä<br />
ja suunnitella pienoismallipihoja,<br />
joista on sitten ammennettu<br />
ideoita. Kouluissa on myös ollut kokeiluluokkia,<br />
joissa oppilaat ja henkilökunta<br />
ovat päässeet testailemaan<br />
kalusteiden käytettävyyttä<br />
ja toimivuutta, jotta valittavat kalusteet<br />
varmasti palvelevat käyttäjiään.<br />
– Lisäksi olemme halunneet<br />
kuulla myös muita kiinteistössä<br />
työskenteleviä, kuten laitoshuoltajia,<br />
ruokapalveluiden työntekijöitä<br />
ja kiinteistönhuoltoa, koska<br />
heillä on erilainen näkökulma rakennusten<br />
käyttöön. Tämä on<br />
saanut paljon kiitosta.<br />
Monipuoliset ja<br />
joustavat tilat<br />
Uusissa koulurakennuksissa tiloja<br />
on mahdollista ajatella eri tavalla.<br />
– Esimerkiksi ruokala on Valkeavuoressa<br />
mietitty monikäyttöiseksi<br />
niin, että tilaa olisi mahdollista<br />
hyödyntää koko päivän ajan,<br />
ei vain pari tuntia päivässä. Kouluun<br />
rakentuu iso sali, johon saadaan<br />
mahtumaan yli 400 henkeä.<br />
Lisäksi kouluun tulee lisää taito- ja<br />
taideainetiloja.<br />
Tilojen monikäyttöisyys on tärkeää<br />
nykyisissä koulurakennuksissa.<br />
Tiloja suunnitellaan pedagogiikka<br />
edellä, mutta ne tehdään<br />
palvelemaan erilaisia käyttäjäryhmiä<br />
– myös koulumaailman ulkopuolisia.<br />
– Koulurakennuksissa on paljon<br />
muutakin toimintaa. Esimerkiksi<br />
koulujen liikuntasalit ovat ahkerassa<br />
käytössä koulutuntien ulkopuolella,<br />
ja liikuntatiloille on myös<br />
kysyntää. Hovirinnan ja Piispanlähteen<br />
koulujen yhteydessä toimivat<br />
päiväkodit, Kotimäen koulussa<br />
on kirjasto ja nuorisotilat. Rakennukset<br />
palvelevat erilaisia käyttäjäryhmiä,<br />
jotka pitää muistaa huomioida<br />
suunnitteluvaiheessa.<br />
Energiatehokkuus<br />
huomioitu<br />
Käyttäjälähtöisyyden ja pedagogisten<br />
näkökulmien lisäksi kou-<br />
Taide kuuluu kaikille<br />
KAARINASSA KAIKKIIN uusiin koulurakennuksiin hankitaan julkista<br />
taidetta. Jokaisen koulurakennushankkeen kohdalla on oma taidehankintatyöryhmä,<br />
joiden asiantuntijat vaihtelevat.<br />
– Pohdimme ryhmässä aina sitä, mihin taide rakennuksissa sopisi<br />
niin, että se koskettaisi mahdollisimman useaa ihmistä, sanoo<br />
Kaarinan kaupungin kulttuurituottaja Tove Forssell.<br />
Hovirinnan koulussa sisätaide on taiteilija Ritva Kovalaisen käsialaa.<br />
Koulussa on isot seinämaalaukset ruokasalissa, josta taide<br />
jatkuu eri tiloihin. Lisäksi luokkien ja koulun julkisivun ikkunoissa<br />
sekä ruokalan tarjottimissa näkyy Kovalaisen valokuvataidetta<br />
pigmenttitulosteena lasille ja tulostettuna vaneritarjottimille.<br />
– Hovirinnan koulun pihalle on taiteilija Erika Kallasmaa tehnyt<br />
yhdessä oppilaiden kanssa vahasta erilaisia hahmoja, jota on<br />
sitten valettu pronssiin ja kiinnitetty luonnonkiveen. Taiteen on<br />
haluttu olevan mahdollisimman keskeisellä ja näkyvällä paikalla.<br />
Koulukohteissa myös on tärkeää, että oppilaat saavat osallistua<br />
taiteen tekoon tai suunnitteluun, Forssell sanoo.<br />
Valkeavuoren koulurakennukseen taidetta tulee sekä sisälle että<br />
ulos. Sisätaide on suunniteltu pääsisäänkäynnin yhteyteen. Ulkotaiteeseen<br />
tulee perinteisen lisäksi myös digitaalisella alustalla<br />
toimivaa taidetta. Piispanlähteen koulun julkisivuun tulee taidetta,<br />
ja sisätaidetta nähdään nuortentalon laajennusosassa sekä<br />
nuorisotilassa ja kirjastossa.<br />
– Rakennuksiin ei koskaan tehdä samalla kaavalla taidehankintoja,<br />
vaan ne mietitään aina käyttäjän ja rakennuksen kautta. Taide<br />
antaa melkein loputtomasti vaihtoehtoja, joten valinnanvaraa<br />
on.<br />
lurakentamisen periaatteisiin<br />
kuuluu, että koulut rakennetaan<br />
kestävästi ja energiataloudellisesti.<br />
– Uusissa rakennuksissa kaikki<br />
automatisoidaan alusta alkaen:<br />
valaistus, ilmanvaihto, lämmönsäätely<br />
ja sähköt. Automatisoinnin<br />
avulla voidaan myös ohjata jäähdytys<br />
tiettyihin tiloihin ja hallita<br />
kosteutta. Lisäksi Piispanlähteen<br />
koulutaloon asennetaan maalämpö<br />
ja Valkeavuoreen tulee aurinkopaneelit.<br />
Kanervavuori on tyytyväinen rakennusprojektien<br />
etenemiseen.<br />
– Meillä on koossa hyvä ja monipuolinen<br />
porukka. Olemmekin todenneet,<br />
että lopputuloksen on<br />
pakko olla hyvä.<br />
TEEMA<br />
Koulurakentamisen<br />
asiantuntijarehtori Kaj<br />
Kanervavuori puhuu toimivien<br />
ja mielekkäiden rakennusten<br />
tärkeydestä. Valkeavuoren<br />
koulurakennuksen suunnittelussa<br />
on kuunneltu niin henkilökuntaa<br />
kuin oppilaitakin.
20<br />
KAARINAN KAUPUNGIN ASUKASLEHTI 1/<strong>2024</strong><br />
HAUSKA TAVATA<br />
Hauska tavata: liikuntapäällikkö Mikko Häkkilä<br />
Tavoitteena liikunnallisen<br />
elämäntavan edistäminen<br />
Kaarinan kaupungin liikuntapäälliköksi nimitettiin vuoden alussa liikunnanohjaaja<br />
(ylempi AMK) Mikko Häkkilä. Ensimmäiset kuukaudet liikuntapäällikkönä ovat olleet<br />
Mikolle mieluisia.<br />
TEKSTI JA KUVA: HELI AALTO<br />
- HENKILÖSTÖ on osaavaa ja työyhteisössä<br />
on mukava yhdessä tekemisen<br />
henki. Johdan liikuntapalvelujen<br />
kokonaisuutta, joka tarjoaa<br />
päiväkodeille, kouluille, muille kaupungin<br />
toimialueille, seuroille sekä<br />
kaikille kaupunkilaisille liikuntapalveluja<br />
ja hyvässä kunnossa olevia liikuntapaikkoja.<br />
Liikuntapaikkojen<br />
ylläpidon ja ohjaustoiminnan henkilöstöä<br />
sekä liikunnan suunnittelun<br />
työntekijöiden työtä tukemalla<br />
ja koordinoimalla tämä saadaan<br />
onnistumaan, Mikko sanoo.<br />
Liikuntapäällikön työ edellyttää<br />
jatkuvia itsenäisiä ratkaisuja ja päätöksiä.<br />
Tilanteet muodostuvat monista<br />
päivittäin vaihtuvista tekijöistä.<br />
Mikon mukaan haastavinta<br />
on ollut oppia siihen, että kaikkiin<br />
kyselyihin ja palautteisiin ei tarvitse<br />
vastata minuutissa.<br />
- Kaarinan liikunta- ja viher-<br />
palvelussa olen kuitenkin huomannut,<br />
että apua löytyy monesti<br />
myös seinän takaa. Kaikkea ei tarvitse<br />
enää tehdä yksin, kuten paikoitellen<br />
aiemmissa työpaikoissani.<br />
Unohtaa ei toki saa yhteistyökumppaneiden<br />
kanssa tehtävää työtä.<br />
Seuratoimijoiden ja lähialueen kuntien<br />
kanssa tehtävä yhteistyö on<br />
parhaimmillaan erittäin antoisaa,<br />
hän sanoo.<br />
Uusien liikuntapaikkojen suunnitteleminen,<br />
vanhojen liikuntapaikkojen<br />
kunnostaminen ja rakentamisen<br />
toteutukseen sekä peruskorjauksiin<br />
osallistuminen ovat<br />
myös merkittävä osa liikuntapäällikön<br />
työnkuvaa.<br />
- Tulevia vuosia ajatellen haluaisin<br />
eniten kehittyä liikuntapaikkojen<br />
hoitamiseen liittyvissä kysymyksissä.<br />
Liikuntapaikkojenhoitajilla<br />
ja -mestareilla on takanaan<br />
pitkiä työkokemuksia, ja heidän<br />
vankasta ammattitaidostaan voisin<br />
napata itsellekin lisää tietoa, Mikko<br />
sanoo.<br />
”<br />
Haastan jokaisen haastamaan itseään<br />
liikunnallisemman elämäntavan<br />
edistämiseksi!<br />
Paluu Kaarinaan<br />
Mikko siirtyi Kaarinaan Paimion<br />
kaupungin liikuntasuunnittelijan<br />
tehtävistä. Sitä ennen hän toimi<br />
noin kymmenen vuotta Kaarinan<br />
uimahallilla vesiliikunnanohjaajana.<br />
Mikon mukaan molemmat edeltävät<br />
vastuualueet ovat valmista-<br />
neet häntä nykyiseen tehtäväänsä,<br />
ja tällä hetkellä hän sanoo tekevänsä<br />
unelmatyötään.<br />
- Kaarinaan on ollut ilo palata takaisin.<br />
Kaarina on liikuntamyönteinen<br />
ja houkutteleva <strong>paikka</strong> asua<br />
ja työskennellä, Mikko sanoo.<br />
Vapaa-ajallaan Mikko harrastaa<br />
luonnollisesti liikuntaa, muun muassa<br />
maastopyöräilyä.<br />
- Talvisin tykkään myös hiihdellä.<br />
Kesällä monot vaihtuvat juoksukenkiin.<br />
Kitaransoittelu ja musiikin<br />
tekeminen ovat myös merkittävä<br />
osa identiteettiäni. Piikkaritkin pitäisi<br />
jossain vaiheessa nostaa pois<br />
varaston hyllyltä pölyttymästä. Aikoinaan<br />
kilpailin pikajuoksussa<br />
Suomen huipulla ja sinne olisi mukava<br />
palata ikämiessarjoissa. Tähän<br />
liittyen haastankin jokaisen haastamaan<br />
itseään liikunnallisemman<br />
elämäntavan edistämiseksi. Hyvää<br />
ja liikunnallista kevättä kaikille ja<br />
moikataan kun tavataan!<br />
HAUSKA TIETÄÄ<br />
• Liikuntapäällikkö on Liikunnan<br />
suunnittelu ja<br />
Liikuntapaikat -yksiköiden<br />
lähiesihenkilö.<br />
• Liikuntapäällikön suorassa<br />
alaisuudessa toimii<br />
24 henkilöä eli liikuntapaikkojen<br />
ja uimahallin<br />
henkilökunta sekä kaupungin<br />
liikuntasuunnittelijat.