TEATTERIIN 1/2020
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
,, ,,<br />
Teatteriin<br />
Nyt laitetaan kovat kaulaan, illalla avataan ravintola raikkain mielin.<br />
1/<strong>2020</strong><br />
Uutuus-<br />
farssi<br />
Kotimainen<br />
Le Coq – taistelu ravintolasta<br />
on todellinen kolmen<br />
tähden kauhukeittiö. 30<br />
Humiseva<br />
harju<br />
Vimmaisen<br />
rakkauden<br />
kahle<br />
12<br />
Stalinin<br />
suloinen ruoska<br />
Kari Heiskasen<br />
hirtehinen ja<br />
vauhdikas uutuus<br />
20<br />
Tähti-<br />
sadetta<br />
Steve Martinin<br />
anarkistista<br />
energiaa<br />
16<br />
Kaksivärinen<br />
fuuga<br />
Yhteistyössä<br />
Carl Knif Company<br />
ja HDC<br />
32<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 1
| Sisältö |<br />
Tässä<br />
numerossa<br />
1/<strong>2020</strong><br />
Humisevan harjun<br />
kolmiodraama on<br />
turboahdettua<br />
henkistä taistelua,<br />
jossa vahvempi voittaa<br />
ja heikko jyrätään<br />
rapistuvan kartanon<br />
pimeimpään nurkkaan.<br />
Sivu 12.<br />
5 Pääkirjoitus<br />
Kari Arffman<br />
6 Näyttelijä ottaa asennon<br />
Jarkko Niemi<br />
8 Ajankohtaista<br />
Asiakasraati kehittämään palveluja<br />
Ekokompassi käyttöön<br />
Yleisö keskiöön Lillanissa<br />
10 Yleisötyö<br />
Valokeilassa Koillinen -hanke<br />
tuo taiteen koteihin<br />
| TULOSSA |<br />
12 Tekijän näkökulma<br />
Humiseva harju: ”Elämänmittaisen<br />
rakkauden kahle”<br />
16 Ilmiö<br />
Komediaa etsimässä:<br />
Ihan naurattavaa!<br />
20 Minun näytökseni<br />
Kari Heiskanen:<br />
Stalinin suloinen ruoska<br />
22 Ammattilainen vastaa<br />
Carl Knifin Kaksivärinen fuuga<br />
perustuu Šostakovitšin musiikkiin<br />
Carl Knifin<br />
koreografiassa<br />
tanssilliset ja<br />
improvisaatioon<br />
perustuvat menetelmät<br />
kohtaavat Dmitri<br />
Šostakovitšin musiikin.<br />
Sivu 22.<br />
”Emme voisi kuvitella<br />
käyvämme Pirren<br />
ja Hansun keikoilla<br />
kenenkään muun<br />
kanssa”, sanovat<br />
40 vuotta yhdessä<br />
esiintyneet Eija Vilpas<br />
ja Riitta Havukainen.<br />
Sivu 30.<br />
| JATKUU |<br />
24 Tarina<br />
Everstinna – väkevä ja<br />
unohtumaton kertomus<br />
26 Yleisön pyynnöstä<br />
Pieni merenneito – lumoava<br />
Disney-suurmusikaali<br />
30 Toisin silmin<br />
Riitta Havukainen ja Eija Vilpas<br />
34 Poimi parhaat palat<br />
Vihainen leski, Fingerpori,<br />
Club Act!one, Noin viikon stand up,<br />
Saikkua, kiitos! Osa 3,<br />
Kiviä taskussa<br />
38 Lilla Teatern<br />
Faktiska händelser<br />
Morfars Mauser<br />
Kundens ABC<br />
41 Vierailu<br />
Spede on kuollut<br />
42 Osallistu<br />
Tiedä ja voita teatteriliput<br />
43 Asiakkaan ABC<br />
44 Kalenteri<br />
47 Lisänäytännöt yleisön pyynnöstä<br />
Mies, joka rakasti järjestystä<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 3
Yleisöä varten<br />
Viime vuoden katsojamäärämme oli komeat noin 300 000,<br />
siitä suuri kiitos yleisöllemme. Eniten katsojia keräsivät<br />
musikaalit Kinky Boots ja tämän vuoden toukokuuhun asti<br />
ohjelmistossamme jatkava Pieni merenneito. Menestyksiä<br />
ja suuria elämyksiä koettiin myös muilla näyttämöillämme,<br />
ja kulunut vuosi oli monella mittarilla erinomainen. Tästä on hyvä<br />
jatkaa uutta kohti.<br />
Ohjelmistovalintoja tehdessämme keskustelemme pitkään aiheista,<br />
jotka saattaisivat kiinnostaa tämän päivän katsojia. Yleisön määrä ei ole<br />
itsetarkoitus, mutta silti toivomme jokaisen näytelmän kohdalla, että<br />
se keräisi runsaan joukon ihmisiä, jotka haluavat nähdä juuri kyseisen<br />
esityksen. Pyrimme rakentamaan mahdollisimman vaihtelevan ohjelmiston,<br />
jotta voisimme tarjota elämyksiä laajalle katsojakunnalle.<br />
Tänä keväänä on tarjolla taas monimuotoinen ohjelmistokokonaisuus.<br />
Suuren näyttämön Humiseva harju lupaa draamaa ja suuria<br />
tunteita. Erittäin tunnettu Emily Brontën romaani, uusi sovitus sekä<br />
innostava ja innostunut ohjaaja Lauri Maijala luovat kokonaisuuden,<br />
joka saa suuren näyttämön elämään. Arenassa jatkamme perinteisellä<br />
komedialinjalla. Timo Kahilaisen ja Heikki Vihisen uutuusfarssi<br />
Le Coq – taistelu ravintolasta on valittu piristämään jokaisen Arenaan<br />
tulevan katsojan arkea.<br />
Pienellä näyttämöllä on keväällä kaksi hyvin erilaista ensi-iltaa.<br />
Steve Martinin järjetön ja samalla älykäs komedia Tähtisadetta tarjoaa<br />
naurun lisäksi peilin omalle parisuhteelle, ja Kari Heiskasen<br />
kirjoittama ja ohjaama Stalinin suloinen ruoska jatkaa historiallisten<br />
aiheiden sarjaa tuoden yleisölle aivan uuden ”virallisen”, Neuvostoliiton<br />
näkökulman valvontakomission aikaan. Studio Pasilaan tulee<br />
tanssiteos Kaksivärinen fuuga yhteistyössä Carl Knif Companyn<br />
kanssa. Lilla Teaternissa nähdään yleisöltä kerättyihin tositarinoihin<br />
pohjaava Faktiska händelser ja koulukiusatun maailmaa koskettavasti<br />
kuvaava Marcus Rosenlundin Morfars Mauser.<br />
Meille on tärkeintä, että palvelemme yleisöämme mahdollisimman<br />
hyvin. Uskomme, että tämä palveluhalukkuus näkyy elämysten laadussa<br />
ja viime kädessä myös yleisön määrässä.<br />
Kari Arffman<br />
Teatterinjohtaja<br />
Tiesitkö tämän?<br />
Groundhog Day eli murmelinpäivä<br />
on Yhdysvalloissa<br />
ja Kanadassa vietettävä<br />
vuotuinen juhlapäivä,<br />
jolla ennustetaan kevään<br />
tuloa. Helmikuun 2. päivänä<br />
metsämurmeli houkutellaan<br />
kurkistamaan ulos<br />
talvipesästään. Jos sää<br />
on aurinkoinen ja murmeli<br />
näkee oman varjonsa,<br />
piisaa talvea vielä pitkään.<br />
Suurella<br />
näyttämöllä<br />
nähdään<br />
keväällä suuria<br />
tunteita.<br />
”<br />
katsojakunnalle.<br />
Teatteriin<br />
,,<br />
Nyt laitetaan kovat kaulaan, illalla avataan ravintola raikkain mielin.<br />
,,<br />
1/<strong>2020</strong><br />
Uutuus-<br />
farssi<br />
Kotimainen<br />
Le Coq – taistelu ravintolasta<br />
on todellinen kolmen<br />
tähden kauhukeittiö. 30<br />
Humiseva<br />
harju<br />
Vimmaisen<br />
rakkauden<br />
kahle<br />
12<br />
Stalinin<br />
suloinen ruoska<br />
Kari Heiskasen<br />
hirtehinen ja<br />
vauhdikas uutuus<br />
20<br />
Tähti-<br />
sadetta<br />
Steve Martinin<br />
anarkistista<br />
energiaa<br />
16<br />
Kaksivärinen<br />
fuuga<br />
Yhteistyössä<br />
Carl Knif Company<br />
ja HDC<br />
32<br />
1/<strong>2020</strong> Tea teriin 1<br />
| Pääkirjoitus |<br />
Pyrimme rakentamaan<br />
mahdollisimman<br />
vaihtelevan ohjelmiston,<br />
jotta voimme tarjota<br />
elämyksiä laajalle<br />
Teatteriin 1/<strong>2020</strong><br />
Uutuuskomedia<br />
Le Coq – taistelu<br />
ravintolasta<br />
ammentaa huumoria<br />
huippukokeista,<br />
ei ihan niin huippukokeista,<br />
Michelintähdistä,<br />
ravintolakriitikosta<br />
ja rakkaudesta<br />
ranskalaiseen<br />
keittiöön.<br />
Vastaava päätoimittaja Kari Arffman<br />
Toimituspäällikkö Olli Eljaala Avustajat Kari Heiskanen,<br />
Raila Kinnunen, Ari-Pekka Lahti, Siiri Liitiä, Kari Martiala,<br />
Mirja Neuvonen, Kaisa Pelkonen, Juha Peltonen, Liisa Talvitie<br />
ja Ida Virkkunen Valokuvaajat Sara Forsius, Caroline Heiknert,<br />
Harri Hinkka, Henriikka Koskenniemi, Nils Krogell, Tuomo<br />
Manninen, Timo Porthan, Henrik Schütt, Robert Seger, Miika<br />
Storm, Vesa Tyni, Tapio Vanhatalo, Jaakko Vuorenmaa,<br />
Otto-Ville Väätäinen Tuottaja Omnipress Oy / Tiina Parikka ja<br />
Nina Broström Ulkoasu Oona Kavasto Julkaisija Helsingin<br />
Kaupunginteatteri, Ensi linja 2, 00530 Helsinki Paino Grano Oy,<br />
painos 220 000 ISSN 1455–8009 Kannen kuva Jaakko Vuorenmaa<br />
TIMO PORTHAN<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 5
| Näyttelijä ottaa asennon |<br />
Tällä palstalla näyttelijä ottaa itseään parhaiten kuvaavan asennon ja kertoo samalla itsestään ja työstään.<br />
”Näyttelijäntyö<br />
on parhaimmillaan<br />
nautinnollista”<br />
Jarkko Niemi<br />
haluaisi oppia<br />
repliikkinsä heti.<br />
Teksti Ida Virkkunen<br />
Kuva Timo Porthan<br />
”<br />
se<br />
Tykkään jumittaa<br />
kännykkä kädessä,<br />
on ihanaa.<br />
6 Teatteriin 1/<strong>2020</strong>
Mitä oppeja elämää varten olet<br />
saanut näyttämöltä?<br />
”Kannattaa mennä vessaan<br />
silloin, kun on vessahätä, jos siihen<br />
on mahdollisuus. Myös toisen kuunteleminen.”<br />
Työryhmä antaa<br />
ja kantaa. Jarkko<br />
Niemen mukaan<br />
olisi mahdotonta<br />
tehdä esitystä<br />
nauramatta kertaakaan.<br />
Jos olisit biisi, mikä biisi olisit?<br />
”No, toivoisin, että olisin sellainen,<br />
joka kestää useamman kuuntelukerran.”<br />
Millainen olisi Jarkko Niemen talk<br />
show?<br />
”Todennäköisesti kiusallinen.”<br />
Kuinka kuului viimeksi saamasi<br />
työhön liittyvä palaute?<br />
”Oli kivaa tehdä yhdessä töitä.<br />
Sanoin, että samat sanat takaisin.”<br />
Miksi moinen asento?<br />
”Yleensä kun kuvauksissa esimerkiksi<br />
odottelen vuoroani maskiin,<br />
tykkään istua jossain ja pelata kännykällä.<br />
Itse asiassa pelaan melkein<br />
aina, kun on mahdollista. Tykkään<br />
jumittaa kännykkä kädessä, se on<br />
ihanaa.”<br />
Mikä näyttelijäntyössä on parasta?<br />
”Monipuolisuus ja ihmiset. Plus<br />
että, se on älyttömän kivaa ja nautinnollista<br />
parhaimmillaan.”<br />
Mikä on ollut mieleenpainuvin<br />
roolisi tai hetkesi näyttämöllä?<br />
”Kolmen kimpassa Paulin rooli on<br />
tällä hetkellä mieleenpainuvin myös<br />
siksi, että se on viimeisin.”<br />
Mitä sellaista haluaisit osata, mitä<br />
et vielä osaa?<br />
”Oppia repliikit ensimmäisellä<br />
lukemalla.”<br />
Mitä haluaisit mukaasi autiolle<br />
näyttämölle?<br />
”Vastanäyttelijät.”<br />
Jatka lauseita:<br />
”Suuttuessani... olisi hyvä miettiä,<br />
ennen kuin sanoo, mitä sylki suuhun<br />
tuo.”<br />
”Olisi mahdotonta... tehdä proggista<br />
nauramatta kertaakaan.”<br />
”Kahvilassa aina... miettii vasta<br />
kassalla, mitä ottaa, vaikka olisi jo<br />
jonossa voinut miettiä valmiiksi.”<br />
”Jos minulle sanotaan... jotain<br />
kehuvaa, niin kiusaannun aina<br />
vähän ja sanon, että se on itse, joka<br />
sanoo.”<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 7
| ajankohtaista |<br />
KOONNUT Kaisa Pelkonen<br />
Kohti yhteistä päämäärää<br />
OLEMME TYÖSTÄNEET teatterille uutta strategiaa<br />
erilaissa työpajoissa ja erilaisilla kokoonpanoilla.<br />
Olemme haastatelleet ulkopuolisia asiantuntijoita<br />
Suomesta ja maailmalta ja pyrkineet selvittämään,<br />
minkälainen nykyinen toimintaympäristömme on ja<br />
minkälaisia trendejä ja muutoksia siinä on lähitulevaisuudessa<br />
odotettavissa.<br />
Teatterilla on erittäin ammattitaitoinen henkilökunta,<br />
opimme toisiltamme ja kehitämme jatkuvasti<br />
prosessejamme. Kehitystyön rinnalla on ensiarvoisen<br />
tärkeää ylläpitää intohimoa teatterin tekemiseen.<br />
Parannamme jatkuvasti toimintakulttuuriamme,<br />
jotta pystymme kaikki yhdessä tekemään töitä kohti<br />
selkeää, yhdessä määriteltyä päämäärää.<br />
Pyrimme toiminnassamme mahdollisimman<br />
korkeaan tasoon, ja olemme tutkineet sitä, miten<br />
voisimme tehdä tarjoamistamme elämyksistä mahdollisimman<br />
laadukkaita. Tiedostamme, että elämys<br />
on kokonaisuus, josta jokainen talossa työskentelevä<br />
osaltaan vastaa. Palvelumuotoilu on yksi iso osa teatterin<br />
strategiaa.<br />
Tehtävänämme on saada ihmiset näkemään toisensa,<br />
jotta elämä olisi rikkaampaa.<br />
HELISE TAIVAS<br />
Aulikki Oksasen 75-vuotisjuhlakonsertti<br />
su 8.3. klo 16<br />
Arena-näyttämöllä. Helsingin<br />
Kaupunginteatterin upeat<br />
taiteilijat esittävät rakastetun<br />
runoilijan lauluja<br />
ja runoja, klassikoita<br />
unohtamatta!<br />
Liput 35 €<br />
Otamme käyttöön<br />
Ekokompassin<br />
TIEDOSTAMME OMAN yhteiskuntavastuumme, ja<br />
haluamme kantaa kortemme kekoon myös ilmastonmuutoskysymyksessä.<br />
Talon arkikäytäntöjen tulee<br />
pienentää teatterin hiilijalanjälkeä, ja suuri ympäristötekomme<br />
on myös tarjota maailmanluokan esityksiä,<br />
jolloin yleisön ei tarvitse matkustaa ulkomaille.<br />
Teatteri ottaa käyttöön käytännönläheisiin ja konkreettisiin<br />
toimenpiteisiin perustuvan Ekokompassiympäristöjärjestelmän<br />
ja sitoutuu sen kymmenkohtaisiin<br />
kriteereihin. Pyrimme entistä paremmin<br />
havainnoimaan ympäristökuormaamme ja vähentämään<br />
sitä.<br />
Työ on vielä alussa, ja tavoitteena on Ekokompassi-sertifikaatti<br />
vuoden <strong>2020</strong> aikana. Olemme jo<br />
varanneet sähkötolppia autoille, ottaneet käyttöön<br />
sähköauton ja vaihtaneet ekologisiin pesuaineisiin.<br />
Pyrimme myös tehostamaan kierrätystä ja ostamaan<br />
käytettynä. Tulevaisuudessa haluamme sitouttaa<br />
myös yhteistyökumppanimme ympäristövastuullisuuteen.<br />
LEHTIKUVA / MIKKO STIG<br />
ROBERT SEGER<br />
Minäkö<br />
se olen...?<br />
Palstalla kurkistetaan rooliasujen ja naamioiden taakse.<br />
HENRIK SCHÜTT<br />
Sanna<br />
Saarijärvi<br />
tekee unohtumattoman<br />
upean roolin yhtenä<br />
Disneyn herkullisimmista<br />
pahiksista, Pienen merenneidon<br />
kierona merinoita<br />
Ursulana. Ursulan taika<br />
antaa merenneito Arielille<br />
mahdollisuuden elää<br />
ihmisten maailmassa<br />
rakkaan prinssinsä kanssa.<br />
Hurjan ja häijyn Ursulan<br />
ulkoasun takana ovat pukusuunnittelija<br />
Pirjo Liiri-<br />
Majava sekä naamioinnista<br />
ja kampauksesta vastaava<br />
Milja Mensonen.<br />
Vinkki: Pidä esityksen jälkeen<br />
silmät auki tähtivierailun<br />
varalta. Voit bongata<br />
Sannan tai jonkun muun<br />
Pienen merenneidon upeista<br />
tähdistä piipahtamassa<br />
aulassa esityksen jälkeen –<br />
hyvä mahdollisuus selfieihin!<br />
8 Teatteriin 1/<strong>2020</strong>
CAROLINE HEIKNERT<br />
| ajankohtaista |<br />
Yleisö keskiöön Lillanissa<br />
HELSINGIN KAUPUNGINTEATTERI ja Lilla Teatern<br />
käynnistivät elokuussa 2019 kehityshankkeen<br />
Publiken i fokus Lilla Teaternissa. Hanke on kolmivuotinen,<br />
ja sen pääpainopiste on yleisötyössä, palvelumuotoilussa<br />
ja viestinnässä. Projektijohtajana<br />
toimii kulttuurihallinnon ja -strategiatyön parissa<br />
työskennellyt Johanna Welander tiiviissä yhteistyössä<br />
Lilla Teaternin uuden taiteellisen johtajan<br />
Jakob Höglundin kanssa.<br />
Projektin ensimmäisen vuoden aikana Lilla Teatern<br />
on saanut muun muassa uuden asiakkuusvastaavan ja<br />
kehittää yleisötyötoimintoaan Höglundin suunnitteleman<br />
ohjelmiston lähtökohdista. Yleisön ajatuksia ja<br />
ehdotuksia teatterikokemuksen kohentamiseksi otetaan<br />
ilolla vastaan Lilla Teaternin sosiaalisen median<br />
eri kanavissa ja osoitteessa lillan@lillateatern.fi!<br />
Kehityshanketta rahoittavat Svenska Kulturfonden,<br />
Stiftelsen Tre Smeder ja Konstsamfundet.<br />
Lilla Teaternin<br />
edellinen taiteellinen<br />
johtaja Marina<br />
Meinander käynnisti<br />
”Publiken i fokus”<br />
-kehityshankkeen.<br />
Kolmivuotista hanketta<br />
vetävät projektijohtaja<br />
Johanna<br />
Welander ja Lillanin<br />
uusi taiteellinen johtaja<br />
Jakob Höglund.<br />
Marcus Rantala johtaa<br />
hankkeen ohjausryhmää.<br />
YLEISÖÄ<br />
VARTEN<br />
OLEMME käynnistäneet palvelumuotoiluprojektin<br />
Yleisöä<br />
varten, jonka tarkoituksena on<br />
tehdä teatterissamme käymisestä<br />
asiakkaalle entistäkin parempi<br />
kokemus sekä parantaa ja kehittää<br />
palveluitamme siihen suuntaan<br />
kuin asiakkaamme toivovat. Projekti<br />
keskittyy asiakaspalveluun ja<br />
asiakkaiden kohtaamisiin.<br />
Olemme kartoittaneet lähtötilannetta<br />
muun muassa laajalla<br />
asiakaskyselyllä ja käymällä läpi<br />
asiakaspalautteita vuosien varrelta.<br />
Olemme koonneet vapaaehtoisista<br />
koostuvan 350-henkisen<br />
asiakasraadin, joka konkreettisesti<br />
tulee kehittämään kanssamme<br />
HKT:n palveluita.<br />
”<br />
Luvassa on lämminhenkinen<br />
ja mukaansatempaava<br />
taiteilijoiden kohtaaminen,<br />
jossa yleisöllä<br />
on mahdollisuus kysyä.<br />
HENRIIKKA KOSKENNIEMI<br />
Suositut Kahvilla<br />
kirjailijan kanssa<br />
-tilaisuudet jatkuvat<br />
NÄYTTELIJÄT Heidi Herala, Aino Seppo<br />
ja Eija Vilpas ovat kutsuneet kiinnostavia<br />
kirjailijoita yhteisiksi vieraiksemme suuren<br />
näyttämön viihtyisään lämpiöön. Luvassa on<br />
lämminhenkinen ja mukaansatempaava<br />
taiteilijoiden kohtaaminen, jossa myös yleisöllä<br />
on mahdollisuus kysyä.<br />
Myynnissä muun muassa maukkaita täytettyjä<br />
leipiä, tuoretta kahvia ja viiniä. Vapaa pääsy,<br />
lämpimästi tervetuloa!<br />
Näyttelijät Eija Vilpas (vas.), Aino Seppo ja Heidi Herala ovat kutsuneet<br />
kirjailijoita vieraikseen suuren näyttämön lämpiöön (Eläintarhantie 5).<br />
› 12.3. klo 17 Johanna Venho<br />
› 2.4. klo 17 Pajtim Statovci<br />
› 5.5. klo 17 Antti Heikkinen<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 9
| Yleisötyöstä |<br />
Yleisötyö yhdistää teatterin ja yleisön ainutlaatuisella tavalla. Se on yhdessä tekemistä erilaisten katsojaryhmien ja<br />
teatterin välillä. Tällä palstalla tutustumme Helsingin Kaupunginteatterin yleisötyöhön yhden projektin kautta.<br />
Taidetta<br />
koteihin<br />
Teksti ja kuva Mirja Neuvonen<br />
NÄHDÄÄN<br />
KODEISSA!<br />
Helsingin Kaupunginteatteri<br />
toteuttaa Koillis-Helsingin alueella<br />
kolmivuotista Valokeilassa Koillinen<br />
-taidehanketta, jonka tarkoituksena<br />
on lisätä alueen kulttuuritarjontaa<br />
ja tarjota erilaisia kulttuurisen<br />
osallistumisen mahdollisuuksia<br />
alueen asukkaille. Hanke on yksi<br />
Helsingin kaupungin Helsingin<br />
malli -hankkeista.<br />
Näyttelijät Eija Vilpas (vas.) ja Marjut<br />
Toivanen vierailivat syksyllä helsinkiläisten<br />
kotihoidon asukkaiden kodeissa etälaitteiden<br />
välityksellä. Runohetkiä näyttelijän kanssa<br />
jatketaan keväällä.<br />
› Tämän lähemmäs ihmistä ei taide konkreettisesti<br />
pääse: olohuoneessa parikymmentä<br />
isäntäväellekin vierasta ihmistä laulaa yhdessä<br />
asukkaan suosikkilaulua ja kuuntelee otteita<br />
tämän lempikirjasta näyttelijän esittämänä. Sen<br />
jälkeen tanssitaan yhdessä ja juodaan kahvit.<br />
Tapahtuman lopussa kaikki osallistujat ovat jo<br />
tuttuja toisilleen.<br />
Syksystä 2019 alkaen Helsingin Kaupunginteatterin<br />
yleisötyö on tuonut taidetta koteihin<br />
eri tavoin. Valokeilassa Koillinen -taidehankkeessa<br />
on vierailtu erilaisissa Koillis-Helsingin<br />
alueen kodeissa ja tutustuttu niissä asuviin<br />
ihmisiin. Taidetta koteihin -tapahtumien<br />
ideana on tuoda taidetta ja kulttuuria ihmisten<br />
luo osaksi arkea ja elämää ja tehdä taiteesta<br />
mahdollisimman helposti lähestyttävää.<br />
Taidetapahtumat on ideoitu yhdessä asukkaiden<br />
kanssa. Lisäksi kodeissa on nähty<br />
Tapulikaupungin alueen teatteriryhmän<br />
esitys Verhot ovat auki jos niitä onkaan, joka<br />
koostuu tietysti ryhmäläisten ajatuksista liittyen<br />
koti-teemaan.<br />
”Koti on ihmisen identiteettiin liittyvä henkilökohtainen<br />
asia. Vieraillessamme kodeissa<br />
pääsemme näkemään ihmisestä jotain oleellista<br />
siitä, kuka hän on. Minulle taiteilijana ihmisten<br />
tarinat ja persoonat ovat kaikkein mielenkiintoisimpia”,<br />
toteaa taiteellinen suunnittelija ja<br />
ohjaaja Laura Ikonen.<br />
Helsinkiläisten kotihoidon asukkaiden<br />
kodeissa ovat puolestaan vierailleet etälaitteiden<br />
välityksellä näyttelijät Raili Raitala,<br />
Eija Vilpas ja Marjut Toivanen. Runohetkissä<br />
näyttelijän kanssa on kuultu runoja ja niihin<br />
sävellettyjä lauluja ja keskusteltu niiden herättämistä<br />
ajatuksista. Runojen myötä on muun<br />
muassa pohdittu kouluaikoja ja muisteltu hiihtoretkiä<br />
ja leivän leipomista niin antaumuksella,<br />
että leivän tuoksun on melkein voinut tuntea.<br />
10 Teatteriin 1/<strong>2020</strong>
| Jatkuu |<br />
Miten kolmikko<br />
selviää majakan- ”vartijan tehtävistä?<br />
HENRIIKKA KOSKENNIEMI<br />
Ihana tarina ystävyydestä<br />
› Meksikonkarvatonkoira Bella asuu<br />
Majakkasaarella yhdessä majakanvartijaemäntänsä<br />
Selman kanssa.<br />
Erään myrskyn mukana saarelle<br />
saapuu kylpyammeveneellään<br />
Tahvo-kissa, joka haluaa kovasti<br />
tehdä vaikutuksen Bellaan.<br />
Bella esittelee Tahvolle saaren<br />
elämää ja kertoo majakasta. Selma<br />
on flunssaisena lepäämässä, kun<br />
majakan valo sammuu. Tahvolle ja<br />
Bellalle tulee kiire saada lamppu<br />
takaisin palamaan ennen kuin laivat<br />
ajavat karille.<br />
Ystävykset onnistuvat pelastamaan<br />
tilanteen, ja Selma pyytää<br />
Tahvoa jäämään heidän kanssaan<br />
saarelle asumaan.<br />
Tapani Bagge<br />
Tahvo ja Bella<br />
Rooleissa: Tiina Peltonen,<br />
Raili Raitala ja Mikko Vihma<br />
Ohjaus: Sami Rannila<br />
Lavastus ja puvut: Maarit Kalmakurki<br />
Valosuunnittelu: Valdemar Virtanen<br />
Äänisuunnittelu: Benjamin Herala<br />
Naamiointi ja kampaukset:<br />
Tuula Kuittinen<br />
Ensi-ilta: 20.3.2019 pienen<br />
näyttämön lämpiö<br />
Kesto: noin 35 min, ei väliaikaa<br />
Esitys sopii kaikille 3 vuotta täyttäneille.<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 11
Tulossa | Tekijän näkökulma<br />
Ensi-ilta<br />
30.1.<strong>2020</strong><br />
suurella<br />
näyttämöllä<br />
Humiseva harju | suuri näyttämö<br />
”Elämänmittaisen<br />
rakkauden kahle”<br />
Oona Airola ja Markus Järvenpää ovat Humisevan<br />
harjun pääpari, joka heittäytyy intohimoisen,<br />
kouriintuntuvan rakkauden pyörteisiin. Esityksen ohjaa<br />
vahvoista visioistaan tunnettu Lauri Maijala.<br />
Teksti Liisa Talvitie<br />
Kuvat Robert Seger<br />
Tarkasti ja syvällisesti ovat<br />
nämä Humisevan harjun pääroolien<br />
esittäjät Oona Airola<br />
ja Markus Järvenpää aiheeseen<br />
perehtyneet. Into työntekoon<br />
yhdessä ohjaaja Lauri Maijalan<br />
kanssa kantaa nyt eteenpäin, kun takana<br />
on tätä haastattelua tehtäessä vasta<br />
viikko näytelmän harjoituksia.<br />
Tekemisen palo, into ja ilo sukeltaa<br />
syvälle näytelmän kuvaamaan maailmaan<br />
tarttuvat kuulijaankin. Istumme<br />
Oona Airolan (s. 1988) ja Markus Järvenpään<br />
(s. 1983) kanssa Helsingin Kaupunginteatterin<br />
henkilökunnan kuppilassa<br />
Lutissa. Harjoitukset jatkuvat hetken<br />
kuluttua, ohjaaja Maijala odottelee heitä<br />
jo Elsan harjoitussalissa.<br />
Oona Airola on Humisevan harjun<br />
Catherine ja Markus Järvenpää Heathcliff.<br />
He arvelevat joidenkin odottavan<br />
englantilaista romanttista rakkaustarinaa,<br />
jollaisena vain 30-vuotiaana kuolleen<br />
Emily Brontën (1818–1848) ensimmäiseksi<br />
ja viimeiseksi jäänyttä romaania<br />
on tulkittu monissa näyttämösovituksissa<br />
ja elokuvaversioissa.<br />
Ja onhan vuonna 1847 ilmestynyt<br />
Humiseva harju rakkaustarina, mutta<br />
millainen? Mihin suuntaan ohjaaja Lauri<br />
Maijala ja ensemble tulkintaa kuljettavat?<br />
Tuleeko esityksestä myrskyisä<br />
elämys?<br />
Airola ja Järvenpää sanovat, että näytelmässä<br />
rakkaus löytyy kuvina, tunnelmina,<br />
liikkeinä ja Mikko Heleniuksen ja<br />
Eradj Nazimovin luomana upeana äänimaailmana.<br />
”Tulemme näkemään kaunista ruman<br />
keskellä. Rakkaustarinana Humiseva<br />
harju on raadollinen, se on samalla<br />
ihmisen näköinen ja lihallinen, kouriintuntuva<br />
ja intohimoinen. Catherine ja<br />
Heathcliff käyttäytyvät loppujen lopuksi<br />
sivistymättömästi ja jopa lapsenomaisesti<br />
toisiaan kohtaan.”<br />
Humiseva harju<br />
kertoo villin<br />
Cathyn ja<br />
perheeseen lapsena<br />
tuodun orpopoika<br />
Heathcliffin<br />
myrskyisästä<br />
suhteesta. Se on<br />
lapsuudesta aikuisuuteen<br />
kulkeva<br />
rakkaustarina<br />
ylpeydestä, luokkaeroista<br />
ja koston<br />
tuhoavasta<br />
voimasta. Se on<br />
kolmiodraama ja<br />
sisarustarina,<br />
kertomus ihmisistä,<br />
jotka<br />
janoavat vapautta<br />
maailmassa, jossa<br />
vain harvoilla<br />
on mahdollisuus<br />
vapauteen.<br />
12 Teatteriin 1/<strong>2020</strong>
” Tulemme<br />
näkemään<br />
kaunista<br />
ruman<br />
keskellä.<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 13
Tulossa | Tekijän näkökulma<br />
Emily Brontë – Jo Clifford<br />
Humiseva harju<br />
Rooleissa:<br />
Rauno Ahonen, Oona Airola,<br />
Markku Haussila, Vuokko Hovatta,<br />
Markus Järvenpää, Martti Manninen,<br />
Sonja Pajunoja, Matti Olavi Ranin,<br />
Leena Rapola ja Matti Rasila<br />
Ohjaus: Lauri Maijala<br />
Suomennos: Ville Koskivaara<br />
Muusikko/säveltäjä: Mikko Helenius<br />
Pukusuunnittelu: Sari Suominen<br />
Lavastus: Katariina Kirjavainen<br />
Valosuunnittelu: William Iles<br />
Äänisuunnittelu: Eradj Nazimov<br />
Naamioinnin suunnittelu:<br />
Maija Sillanpää<br />
Ensi-ilta:<br />
30.1.<strong>2020</strong> suuri näyttämö<br />
Esitysoikeuksia valvoo<br />
Nordic Drama Corner Oy.<br />
Tämä rakkaus on kuolemaa suurempaa<br />
rakkautta ja siitä seuraa elämänmittainen<br />
tuska, sillä Heathcliff ei pääse<br />
rakastamastaan Catherinesta eroon.<br />
Eikä Cathy Heathcliffista.<br />
Ehkä kyse on myös narsismista, jota<br />
Catherinesta myös löytyy – hänhän ei<br />
kanna mitään vastuuta Heathcliffin<br />
tilanteesta ja pelaa ihmissuhteissaan<br />
aina monella tasolla. Hän on vimmainen<br />
nuori nainen, joka hakee elämässään<br />
itselleen parhaita vaihtoehtoja, kuten<br />
meistä jokainen jossain vaiheessa.<br />
Hän hylkää Heathcliffin, syynä<br />
se, ettei hän halua mennä naimisiin<br />
alemman luokan miehen kanssa.<br />
Catherinen ja Heatcliffin suhde on<br />
alusta alkaen myrskyisä. Se on lapsuudesta<br />
aikuisuuteen etenevä rakkaustarina<br />
ylpeydestä, luokkaeroista ja kostosta.<br />
Heidän rakkautensa ei koskaan<br />
toteudu, koska se on tuhoon tuomittu<br />
alusta alkaen – kipeä, inhimillinen elämänkokemus.<br />
”Kysymys on myös elämänvalheesta,<br />
ihmisten kohtuuttomuudesta toisiaan<br />
kohtaan, hyvän elämän odotuksesta<br />
ja olosuhteiden mahdottomuudesta.<br />
Meidän tulkinnassamme kosto on vain<br />
yksi osa tarinaa, ja Laurin ohjaus on<br />
täpäkkä, tehokkaasti etenevä tarina. Ja<br />
ovathan henkilöhahmot loppujen lopuksi<br />
varsin herkullisia”, Järvenpää sanoo.<br />
Vahva ohjaus<br />
Tästä pääsemmekin Lauri Maijalaan,<br />
rohkeaan, omia teitään kulkevaan ohjaajaan.<br />
Airola on ollut aiemmin hänen<br />
ohjauksessaan KOM-teatterin Veriruusut-näytelmässä,<br />
Järvenpää Turun<br />
Kaupunginteatterin Seitsemässä veljeksessä.<br />
Kehuttuja, niin yleisön kuin kriitikoiden<br />
ylistämiä näytelmiä molemmat.<br />
”Lauri ei Humisevan harjun tulkinnassaan<br />
haikaile poistettujen kohtausten<br />
tai henkilöhahmojen perään. Hän näkee<br />
tarinassa myös sellaisia absurdeja elementtejä,<br />
että niistä syntyy huumoria ja<br />
rytmiikan osalta jopa komediallista tulkintaa”,<br />
molemmat toteavat.<br />
Maijalaa he kutsuvat luonnonvoimaksi<br />
ja tuulimyllyksi, jolla ajatukset<br />
pyörivät vinhaa vauhtia. Hän on myös<br />
kiltti ja huumorintajuinen ja kerrassaan<br />
loistava ohjaaja.<br />
”Ohjaajana hän on luova ja näyttelijää<br />
inspiroiva, ja nämä ominaisuudet<br />
ovat juuri hänen vahvuutensa. Hän osaa<br />
luoda harjoituksissa tunnelman, että<br />
näyttelijä osaa ja kykenee, eikä hänen<br />
oma egonsa asetu tielle. Tärkeää on<br />
myös harjoitusvaiheessa se, että voimme<br />
ja uskallamme kysyä ja väitellä rakentavasti.<br />
Yhteisistä keskusteluista syntyy<br />
aina uutta”, Airola sanoo.<br />
Järvenpää muistaa, miten Turun<br />
Seitsemän veljeksen harjoituksissa raikui<br />
nauru ympäri taloa.<br />
”Huumorintaju on työtilanteessa<br />
vapauttavaa, ja uskallus tehdä isosti on<br />
hauskaa.”<br />
Iso näyttämö haasteena<br />
Suuri näyttämö on sananmukaisesti<br />
suuri, se on syvä, leveä ja korkea tila,<br />
jonka haltuunotto vaatii ohjaajalta ja<br />
näyttelijöiltä paljon.<br />
Airola sanoo, että hän melkein<br />
menetti yöunensa ajatellessaan ennakkoon<br />
näyttämön kokoa. Teatterikorkeakoulun<br />
opinnoissa ei koskaan harjoiteltu<br />
niin suurella näyttämöllä kuin missä<br />
Humiseva harju nyt nähdään.<br />
”Nähdessäni Katariina Kirjavaisen<br />
suunnitteleman lavastuksen pienoismallin<br />
ja eri näyttämökuvat olin kuitenkin<br />
innoissani. Hän käyttää hienosti<br />
tilaa!”<br />
Järvenpäälle iso näyttämö on tuttu<br />
Turun ajoilta, muun muassa veljeksistä<br />
ja Anna Karenina -näytelmästä, jossa<br />
hän teki kehutun Vronskin roolin.<br />
”Kun pääsemme tilaan harjoittelemaan,<br />
sitä pitää vain opetella käyttämään<br />
ja miettiä tarkasti, miten sen energian<br />
saa yltämään aina parven takariville<br />
saakka.”<br />
Minkä sortin rakkaustarina yleisöllä<br />
on edessään, se nähdään 30. tammikuuta<br />
lähtien.<br />
14 Teatteriin 1/<strong>2020</strong>
”Teatterikorkeakoulun<br />
opinnoissa ei koskaan<br />
harjoiteltu niin suurella<br />
näyttämöllä kuin missä<br />
Humiseva harju nyt<br />
nähdään”, kertoo Oona<br />
Airola.<br />
Jo Cliffordin sovitus<br />
löytää Humisevan<br />
harjun ytimen<br />
› Emily Brontën romaani Humiseva<br />
harju on yksi merkittävimpiä länsimaisia<br />
romaaneja. Sukupolvesta toiseen<br />
polveileva, hyväksikäyttöön ja henkiseen<br />
väkivaltaan keskittyvä mestariteos<br />
kertoo kahden ihmisen välisen rakkaustarinan<br />
kenties vavahduttavammin kuin<br />
yksikään toinen klassikko.<br />
Skotlantilaisen Jo Cliffordin sovitus<br />
keskittyy romaanin jäätävään ytimeen.<br />
Hän tiivistää teoksen keskushenkilöihin<br />
poistaen tarinasta lukuisia siinä esiintyviä<br />
sivuhenkilöitä. Jäljelle jää taideteoksen<br />
kova sydänaines.<br />
Heathcliffin, Catherinen sekä Edgar<br />
Lintonin välinen kolmiodraama on<br />
turboahdettua henkistä taistelua, jossa<br />
vahvempi voittaa<br />
”<br />
ja heikko jyrätään<br />
rapistuvan kartanon<br />
pimeimpään<br />
nurkkaan. Toisaalta<br />
Catherinen veljen<br />
Hindley Earnshaw´n<br />
onnen etsintä ja pyrkimys<br />
rakentaa ehjä<br />
elämä hakee kaikessa<br />
itsekkyydessään ja<br />
raakuudessaan vertaistaan.<br />
Sovitus<br />
keskittyy<br />
romaanin<br />
jäätävään<br />
ytimeen.<br />
Clifford tekee kohtausvalinnoillaan<br />
veitsenterävän analyysin kahtiajakautuneesta<br />
maailmasta, jossa onneaan eivät<br />
löydä sen paremmin köyhät kuin rikkaat.<br />
Lähes apokalyptisessä maisemassa<br />
toistensa ohi vaeltavat ihmiset tarjoavat<br />
mahdollisuuden pohtia nykyisyyttä sekä<br />
tulevaa. Mistä me ihmiset tulemme ja<br />
mihin me olemme matkalla?<br />
Clifford kirjoittaa nettisivuillaan:<br />
”Taiteilijan tehtävänä on auttaa ihmisiä<br />
unelmoimaan, kuvittelemaan, luomaan<br />
tulevaisuuden maailman tarvitsemia<br />
uusia arvoja ja rakenteita.” Tämä pyrkimys<br />
on mielestäni hienosti näkyvillä<br />
hänen upeassa dramatisoinnissaan.<br />
Ari-Pekka Lahti<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 15
Tulossa | Ilmiö<br />
Ensi-ilta ja<br />
Suomen<br />
kantaesitys:<br />
29.1.<strong>2020</strong><br />
Tähtisadetta | pieni näyttämö<br />
"Joukossa<br />
ihminen<br />
nauraa 30 kertaa<br />
useammin kuin<br />
yksin ollessaan."<br />
Komediaa<br />
etsimässä<br />
Nauru parantaa, se on sosiaalista liimaa, elämän<br />
parasta itseapua. Komedia on aikansa ja paikkansa<br />
peili, viisas tai vaarallinen. Sitä voi käyttää hyvään<br />
tai pahaan. Tämä on ymmärretty viime aikoina.<br />
Kun teatterissa kävijöiltä<br />
kysytään, mitä he haluaisivat<br />
lisää, vastaus kuuluu: komediaa,<br />
yhdessä nauramista.<br />
Mitä syvemmälle tutkittuun<br />
tietoon naurusta ja komediasta<br />
sukeltaa, sitä salaviisaammaksi<br />
ihmisten spontaani vastaus käy. Ja ajankohtaisemmaksi,<br />
naurua on viime aikoina<br />
tutkittu ihan tosissaan eri puolilla maailmaa,<br />
myös Suomessa.<br />
Psykologit, neurobiologit, antropologit,<br />
kulttuuritutkijat, teatteritieteilijät,<br />
historioitsijat, filosofit –kaikki päätyvät<br />
toteamaan samaa: nauru on ihmisyyden<br />
ikiaikaista ydintä ja pelastusrengas. Maailman<br />
paras itseapu, hauskaa, ilmaista ja<br />
helppokäyttöistä – siis varokaa terapeutit.<br />
Heille muuten nauretaan enemmän kuin<br />
koskaan ennen ja niin myös näille kaiken<br />
maailman itseapu-ohjeistuksille.<br />
Tutkijoiden päätelmissä nauru päihittää<br />
antibiootit, melkein. Se lievittää stressiä,<br />
vähentää kipua, suojaa infarkteilta, laskee<br />
verenpainetta, parantaa vastustuskykyä,<br />
rentouttaa kroppaa ja mieltä, ruokkii<br />
toivoa, keventää taakkaa, poistaa pitkästymistä,<br />
pitää jalat maassa, lisää mielihyvää,<br />
keskittymiskykyä ja luovuutta. Se jopa<br />
polttaa kaloreita: 40 kaloria kymmenessä<br />
Teksti Raila Kinnunen<br />
Kuvat Tuomo Manninen<br />
minuutissa, mahdollinen painonpudotus<br />
kaksi kiloa vuodessa! Kaiken takana on<br />
endorfiini, jota nauru tiristää.<br />
Nauru on sosiaalista liimaa. Jaettu<br />
kokemus yhdistää, lisää sitoutumista,<br />
parantaa yhteishenkeä, saa tuntemaan<br />
läheisyyttä, me kuulutaan samaan jengiin,<br />
siinä puretaan pelkoja ja vaarallisia tilanteita.<br />
Joukossa ihminen nauraa 30 kertaa<br />
useammin kuin yksin ollessaan. Naurulla<br />
haetaan hyväksyntää, ja siinä näkyy myös<br />
hierarkia: pomon vitseille nauretaan herkemmin.<br />
Uskaltaako tälle enää nauraa?<br />
Tässä klikkiytymisessä piilee myös huumorin<br />
ja komedian vaara, joka on viime<br />
vuosina tiedostettu aivan uudella tavalla.<br />
Kuka saa pilkata ja nauraa kenelle?<br />
Antiikin komedioissa ivailtiin vallanpitäjille<br />
ja kapina kanavoitui. Fyysinen<br />
kohellus, kömpelyys, hölmöily, Rillumarei-komediat,<br />
Pekat ja Pätkät ottivat<br />
hetken helpotusta ruokkivan paikkansa<br />
sodan jälkeisessä ankeudessa. Karikatyyreille,<br />
sekaannuksille, väärinkäsityksille,<br />
sääntöjen rikkomisille, ahneudelle, pikkusieluisuudelle,<br />
rikkaille pölvästeille ja<br />
typerille kuninkaille on räkätetty aina.<br />
Etninen, rasistinen, seksistinen ilkkuminen<br />
kulkivat virrassa mukana itsestäänselvyyksinä.<br />
Huono maku tarkoitti lähinnä<br />
pieruhuumoria ja ehkä ikään liittyvää<br />
herjaa. Sitten iski herätys: Me Too -kampanja,<br />
vähemmistöryhmien äänen vahvistuminen,<br />
stand up -komiikan voittokulku,<br />
poliittisen korrektiuden vaatimus. Some<br />
toi mukaan vihan, silmittömät reaktiot,<br />
henkilökohtaisuuksiin käymisen, uhan ja<br />
pelon.<br />
Koomikko saa sivaltaa vain itseään tai<br />
kaltaisiaan. Blondivitsitkin kuuluvat blondien<br />
suuhun.<br />
Miten tämä vaihe naurun historiassa<br />
nähdään vuosikymmenien päästä? Löikö<br />
itsesensuurin aalto yli, katosiko jotain ›<br />
16 Teatteriin 1/<strong>2020</strong>
Corky (Katja Küttner) ja<br />
Norm (Mikko Penttilä)<br />
ovat ihan tavallinen keskiikäinen<br />
pariskunta, jolla on<br />
mukava koti ja toimivaksi<br />
terapoitu suhde. Kun illaksi<br />
on ennustettu näyttävää<br />
meteorisadetta, sitä<br />
ihailemaan on kutsuttu<br />
uusi tuttavapariskunta<br />
Gerald (Peter Ahlqvist) ja<br />
Laura (Vappu Nalbantoglu).<br />
Päivällisvieraat ovat<br />
hyvännäköisiä, jännittäviä ja<br />
kaikin tavoin kiinnostavampia<br />
kuin isäntäpari, tai näin<br />
ainakin illan emäntä Corky<br />
pelkää. Mutta Laura ja<br />
Gerald ovatkin erinomaisen<br />
viihdyttäviä vieraita. Vai<br />
onko heissä jotain outoa?<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 17
Tulossa | Ilmiö<br />
Tähtisadetta-esityksen<br />
aikana kaikki tutut<br />
oletukset on unohdettava,<br />
kun meteorit<br />
alkavat lentää ja ihmismieli<br />
kokee merkillisiä<br />
muutoksia.<br />
naurun raikkaudesta ja välittömyydestä<br />
– uskaltaako tollekaan enää nauraa? Syntyikö<br />
loputon määrä sisäpiirin naurua<br />
ruokkivia oman jengin lavaklubeja? Voiko<br />
lavalla enää olla pikkupoika inkkarileikeissä<br />
korpinsulka päässä – kulttuurista<br />
omimista?<br />
Lisääntyikö tosikkous, alkoivatko<br />
ihmiset ottaa itsensä liian tosissaan, ryhtyivät<br />
kyttäämään loukkauksia? Huumorin<br />
käytössä on helpompi mokata kuin<br />
onnistua – nauratettavien pitää tietää<br />
suunnilleen samat asiat kulttuurista,<br />
tavoista, sukupuolirooleista, kaikesta, ja<br />
vasta silloin osaa käkättää omalle rajoittuneisuudelleen.<br />
Huumori käy hengenvaaralliseksi. Ikiaikainen<br />
valtiosihteeri Martti Hetemäki<br />
sanoo, että viimeinen, jota poliitikko voi<br />
harrastaa, on huumori. Ja paljon poliittista<br />
satiiria kirjoittanut britti toteaa, että hänen<br />
hommansa on nykyään mahdotonta: poliitikot<br />
tekevät sen itse, enää ei pysty vääntämään<br />
kakkoskierrokselle.<br />
Meillä menee hyvin<br />
Paras komedia on sellainen, jossa kesken<br />
kaiken äkkää nauravansa itselleen, vaikka<br />
ensin luulikin hekottavansa naapurille tai<br />
itseriittoiselle poliitikolle.<br />
Suomalainen huumori voi mahtavasti.<br />
Rinnakkain porskuttavat menneitä haikaileva<br />
maalaisjahkailu Tuomas Kyrön<br />
Mielensäpahoittajan malliin ja Atte Järvisen<br />
salamavauhtinen urbaanisivaltelu<br />
Sunnuntailounas-sarja, Kummelien myös<br />
älyllinen kohellus ja Minna Lindgrenin<br />
yhteiskunnallisempi pottuilu ikäihmisten<br />
leimaamisesta.<br />
Kotimainen uusi komedia on yllättäen<br />
myös paikallista. Ilmeisesti on ihan<br />
oikeasti olemassa tamperelaista huumoria,<br />
Kummelit ja Alivaltiosihteerit,<br />
yliopistokaupunki näkyy, toimittajakoulu<br />
ja näyttelijätyön opetus. Kuka on kuullut<br />
helsinkiläisestä huumorista, saati sitten<br />
turkulaisesta?<br />
Stand up -komiikka vetää lavalle ja<br />
katsomoon aivan uudenlaisia ihmisiä,<br />
parivaljakko-ilottelut malliin Kiviä taskussa<br />
jatkavat vuodesta toiseen, monologit<br />
menestyvät, naiskoomikkoja, komedian<br />
kirjoittajia ja ohjaajia on enemmän kuin<br />
miesmuistiin – pitää siis sanoa ihmismuistiin.<br />
Katsojat oppivat komedialle. Kaikkea<br />
ei väännetä rautalangasta, kirjoittajat<br />
luottavat oivaltamiseen, älliin, intuitioon,<br />
sanaleikkeihin. Huumori muuttuu ajassa<br />
ja paikassa ja on sen kirkas peili, myös<br />
naurun hyväntahtoisuuden ja julmuuden<br />
suhteen.<br />
Muistatko, millainen<br />
oli Manun nauru?<br />
Rikkaasta rakkaasta suomen kielestä<br />
löytyy jo pikakopauksella kymmeniä<br />
ilmaisuja kuvaamaan naurua. Kasvaisiko<br />
volyymi suunnilleen näin: hykerrys, hyristely,<br />
kiherrys, hihitys, hihittely, tirskunta,<br />
tyrskyntä, kikatus, kikattelu, käkätys,<br />
räkätys, hekotus, hohotus? Nauru kuplii,<br />
pulppuaa, pirskahtelee – kuin samppanja.<br />
Ja lopuksi ihminen ulvoo ja mylvii naurusta,<br />
pakahtuu nauruun, nauraa kuollakseen.<br />
Silmät vesissä, lirit pöksyissä (mauttomasti<br />
sanottu?), kyljet hellinä, vatsa<br />
kipeänä. Vieressä hekottajaa pitää ottaa<br />
kädestä kiinni – bonding.<br />
Monet ihmiset tunnistaa ja muistaa jälkeen<br />
päin heidän naurustaan. Sitä on liikaa<br />
tai ei ollenkaan, se on liian kovaa tai ylimielistä,<br />
kerta kaikkiaan tarttuvaa tai vierottavaa,<br />
osuu väärään tai makeaan paikkaan.<br />
Mikään ei ilahduta enempää kuin se,<br />
että jollain valtaapitävällä ja mahtavalla<br />
onkin täysin pöhkö kupliva lapsen nauru,<br />
hillitön hepuli kesken kaiken – mitä, ihan<br />
ihminen siis?<br />
18 Teatteriin 1/<strong>2020</strong>
AP INVISION / LEHTIKUVA<br />
Steve Martin<br />
Tähtisadetta<br />
Rooleissa: Peter Ahlqvist,<br />
Katja Küttner, Vappu Nalbantoglu<br />
ja Mikko Penttilä<br />
Ohjaus: Mika Eirtovaara<br />
Suomennos: Sanna Niemeläinen<br />
Lavastus: Peter Ahlqvist<br />
Pukusuunnittelu: Elina Kolehmainen<br />
Valosuunnittelu: Vesa Ellilä<br />
Äänisuunnittelu: Jaakko Virmavirta<br />
Naamiointi: Tuula Kuittinen<br />
Ensi-ilta: 29.1.<strong>2020</strong> pieni näyttämö<br />
Esitysoikeuksia valvoo<br />
Nordic Drama Corner Oy.<br />
Näyttelijänä ja<br />
stand up -legendana<br />
tunnettu Steve Martin<br />
yhdistää Tähtisadettanäytelmään<br />
surrealistisia<br />
kierteitä ja vinoa<br />
huumoria.<br />
Testaa aviopuoliso<br />
› Amerikkalainen neurobiologi Robert Provine pitää naurua keskeisenä<br />
sosiaalisena signaalina, osana ihmisen psykologista terveyttä.<br />
Tutkimusten mukaan naiset etsivät huumorintajuista miestä,<br />
vetovoima kohoaa potenssiin, jos mies osaa nauraa myös itselleen.<br />
Parinmuodostuksessa huumorintaju on keskeinen asia. Usein se<br />
jää alkuhurmassa testaamatta, vaikka se pitäisi rekisteröidä paljon<br />
ennen suhdetta. Yhteinen arki käy mahdottomaksi, jos huumori ei<br />
ollenkaan synkkaa, ristiriidasta tulee sietämätön ärsyke.<br />
Helsingin Kaupunginteatterin kevään ohjelmistoon tulee Steve<br />
Martinin kirjoittama komedia Tähtisadetta, Meteor Shower. Sen<br />
parempaa parisuhteen huumoriakselin yhteensopivuustestiä ei ole<br />
– se on vähän niin kuin Kuka pelkää Virginia Woolfia -näytelmä päälaellaan:<br />
kaksi toisilleen ennestään vierasta pariskuntaa viettämässä<br />
kieroutuvaa iltaa yhdessä, terapeutit taustapiruina.<br />
Steve Martin on renessanssimies, näyttelijä, ohjaaja, käsikirjoittaja<br />
– näytelmiä, elokuvia, kirjoja, kolumneja. Hänen koomisuutensa<br />
takana on arvokkaan harmaahapsisen proffalookin ja kohelluskomedian<br />
ristiriitaa.<br />
Martin on osunut haastateltavakseni monia kertoja. Hän on näitä<br />
ärhäköitä koomikkoja, jotka eivät halua tulla kohdelluiksi naurattajina.<br />
Loukkaantuvaisia, lyhytpinnaisia, vaativat ja kyttäävät jokaisesta<br />
lauseesta arvostusta, jonka he tietysti ansaitsevat, se vain on<br />
syytä aktiivisesti muistaa.<br />
Kun sekä kirjailijalla että ohjaajalla<br />
on stand up -tausta, on Tähtisadettakomedialta<br />
lupa odottaa paljon!<br />
Tarjolla on nopea, järjetön ja samalla<br />
älykäs komedia, joka tarjoaa naurua ja<br />
anarkistista energiaa – ja lisäksi<br />
loistavan peilin omalle parisuhteelle.<br />
” Hykerrys, hyristely, kiherrys,<br />
hihitys, hihittely, tirskunta,<br />
tyrskyntä, kikatus, kikattelu,<br />
käkätys, räkätys, hekotus,<br />
hohotus.<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 19
Tulossa | Minun näytökseni<br />
Stalinin suloinen ruoska | pieni näyttämö<br />
”Kertomus alkoi<br />
horjahdella<br />
komedian suuntaan”<br />
Teksti Kari Heiskanen Kuva Robert Seger / Teemu Kavasto<br />
Kari Heiskasen kirjoittaman<br />
hirtehisen komedian päähenkilönä<br />
nähdään valvontakomission<br />
johtaja Andrei<br />
Zdanov. Hän on myrtynyt,<br />
koska hän kokee joutuneensa<br />
Stalinin epäsuosioon ja ottaa<br />
Helsingin komennuksen rangaistuksena.<br />
Zdanov päättää<br />
toimia tehokkaasti ja päästä<br />
nopeasti takaisin kotiin. Helsingin<br />
kaalinaamaiset asukkaat<br />
ja Suomen hallituksen<br />
fasistitolvanat eivät kuitenkaan<br />
tee työtä Zdanoville<br />
helpoksi. Näytelmässä seikkailevat<br />
myös muun muassa<br />
Mannerheim – ja Urho<br />
Kekkonen, joka pelaa omaa<br />
peliään ensin Zdanovin puolesta<br />
ja sitten vastaan.<br />
Miksi pöyhiä mennyttä?<br />
Kuten<br />
”<br />
espanjalainen<br />
filosofi Ortega y<br />
Gasset meitä muistuttaa,<br />
menneisyys<br />
on luonteeltaan revenantti: se palaa,<br />
toistuu, uusiutuu. Jos sen heittää ovesta, se<br />
palaa ilman muuta takaisin. Jos sen haluaa<br />
voittaa sitä ei pidä sivuuttaa, vaan kaiken<br />
aikaa pitää silmällä, jolloin sitä voi väistää.<br />
Eurooppa tuntuu tätä nykyä pullistelevan<br />
niitä, jotka halusta sulkevat silmänsä<br />
menneisyyden tietyiltä liikkeiltä, joiden<br />
uhka ei totisesti ole näihin päiviin mennessä<br />
haalistunut. Ja toisin kuin EU, joka<br />
tunnustaa historiansa ristiriidat mutta<br />
pyrkii ymmärtämään niiden syyt, populistiset<br />
puolueet kautta Euroopan ratsastavat<br />
uuteen uljaaseen maailmaansa<br />
lipuin, joissa alkaa erottua tuttuja tunnuksia<br />
– sirppejä, vasaroita ja hakaristejä.<br />
Sillä mihin muuhun kuin totalitarismiin<br />
verrata niitä toimia, joilla muun muassa<br />
Unkarissa, Puolassa tai Venäjällä poljetaan<br />
kansalaisoikeuksia.<br />
Suomi nojautui Saksaan kansalaissodassa<br />
ja myönsi sen jälkeen tukijalleen erioikeudet<br />
puuttua maan sisäisiin asioihin.<br />
Pari vuosikymmentä myöhemmin Suomi<br />
sitoi kohtalonsa Saksan menestykseen ja<br />
ryhtyi valloitussotaan itänaapuria vastaan.<br />
Neuvostoliitto puolestaan painosti<br />
Suomea noottikriisin avulla vuonna 1961 ja<br />
sekaantui poliittiseen elämäämme tavalla,<br />
joka osin mitätöi oman päätösvaltamme.<br />
Näitä ajanjaksoja on käsitelty Helsingin<br />
Kaupunginteatterin tuotannoissa Mannerheim<br />
ja saksalainen suudelma ja Kekkonen ja<br />
Kremlin tanssikoulu.<br />
Uusi näytelmäni Stalinin suloinen<br />
ruoska jatkaa teemaa ja avaa jatkosodan<br />
jälkeistä aikaa, ”vaaran vuosia”, kuten niitä<br />
on kutsuttu, mutta tekee sen Neuvostoliiton<br />
näkökulmasta. Tapahtumat sijoittuvat<br />
hotelli Torniin, johon Neuvostoliiton<br />
valvontakomissio asettui.<br />
Näytelmän päähenkilö on kenraalieversti<br />
Andrei Zdanov, Stalinin luotettu<br />
ja raudanlujaksi tiedetty mies, joka tuli<br />
johtamaan komission toimia. Aiheesta on<br />
kirjoitettu suomalaisten näkökulmasta<br />
varsin kattavasti, mutta ei juuri siitä, miten<br />
neuvostoliittolaiset elivät tai kokivat<br />
komennuksensa entisessä vihollismaassa.<br />
Tämän näytelmän erityishaaste on se,<br />
että Neuvostoliitto oli puheen ja kirjoitetun<br />
sanan suhteen korkean kontekstin<br />
maa, sanojen merkitys riippui asiayhteydestä.<br />
Koska totuutta ei vainoharhaisuuden<br />
ja valehtelun maailmassa voinut<br />
sanoa, piti tietää sanojen piilomerkitys.<br />
Kun mustaa väitettiin valkoiseksi ja väritettiin<br />
ontolla puoluejargonilla, saatiin<br />
liturgiaa, joka suorastaan huusi irvailijoita<br />
ja koiranleukoja käymään kiinni. Ne, jotka<br />
uskalsivat, olivat vaarassa joutua leireille.<br />
Teatteri tunnustaa maailman kompleksisuuden<br />
juuri siinä, ettei se tarjoa vain<br />
yhtä oikeaa käsitystä vaan houkuttaa tekemään<br />
tulkintoja ja pohtimaan tulkintojen<br />
perusteita. Tämä edellyttää, että näytelmäkirjailija<br />
tekee esivalinnan, rajauk sen.<br />
On valittava näkökulma, päähenkilö,<br />
aikajana, jossa toimitaan, ja tyylilaji,<br />
jossa kaikki edellä mainittu saa parhaan<br />
muotonsa. Ja koska muuttujia on useita,<br />
mahdollisuuksia kasata kokonaisuus on<br />
lukemattomia. Viime kädessä on luotettava<br />
intuitioon, siihen että tarina alkaa johdattaa<br />
kirjoittajaa ja nostaa esiin tuntoja<br />
ja ajatuksia, jotka vain fiktion rajattomuudessa<br />
elävät henkilöt voivat ilmaista.<br />
Varsin pian huomasin, että tällä kertaa<br />
intuitio alkoi tuottaa ironista etäisyyttä<br />
näihin Stalinin luottomiehiin ja käskyläisiin.<br />
Mustahkoa huumoria, lämmintä<br />
ja makoisaa kuin venäläinen leipäkalja,<br />
jonka voimalla kertomus alkoi horjahdella<br />
komedian suuntaan.<br />
Kun raivasin työhuonettani ja kannoin<br />
näytelmieni taustaksi haalittuja kirjoja<br />
autoon, ajattelin muovikassit kourassa, että<br />
historian paino voi tuntua näinkin. Jokaisen<br />
kirjan olin avannut löytöretkeilijän innolla,<br />
ja jokainen sysäsi tekstiä osaltaan eteenpäin.<br />
Eikä yksikään niistä heittänyt menneisyyden<br />
uhkaa ovesta ulos, vaan teki sen<br />
enemmän käsitettäväksi ja hallittavaksi.”<br />
Kari Heiskanen<br />
Stalinin<br />
suloinen ruoska<br />
Rooleissa: Sixten Lundberg,<br />
Jari Pehkonen, Tuukka Leppänen,<br />
Pihla Pohjolainen, Joachim Wigelius,<br />
Aino Seppo, Petja Lähde, Risto Kaskilahti,<br />
Pekka Huotari ja Merja Larivaara<br />
Ohjaus: Kari Heiskanen<br />
Lavastus: Antti Mattila<br />
Pukusuunnittelu: Marjatta Nissinen<br />
Valosuunnittelu: Kari Leppälä<br />
Äänisuunnittelu: Aleksi Saura<br />
Ensi-ilta: 5.3.<strong>2020</strong> pieni näyttämö<br />
20 Teatteriin 1/<strong>2020</strong>
ö<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 21
| Ammattilainen vastaa |<br />
Kaksivärinen fuuga | Studio Pasila<br />
Tanssia<br />
tanssiteoksen<br />
synnystä<br />
Kaksivärinen fuuga on<br />
Carl Knifin abstrakti<br />
tanssiteos Dmitri<br />
Šostakovitšin<br />
musiikkiin.<br />
Teksti Juha Peltonen<br />
Kuva Timo Porthan<br />
Carl Knif löysi<br />
Šostakovitšin preludit<br />
ja fuugat noin kymmenen<br />
vuotta sitten.<br />
"Siitä lähtien ne ovat<br />
puhutelleet. Ajatus<br />
kaksijakoisuudesta<br />
lähti siitä, että musiikilla<br />
on kahdet kasvot<br />
eli preludien ja fuugien<br />
sävellysparit."<br />
22 Teatteriin 1/<strong>2020</strong>
” Teemana on<br />
esityksen eri<br />
kokemukset.<br />
Kaksivärinen<br />
fuuga<br />
Tanssijat: Jonna Aaltonen,<br />
Jyrki Kasper, Pekka Louhio,<br />
Heidi Naakka, Mikko Paloniemi,<br />
Terhi Vaimala ja Eero Vesterinen<br />
Koreografia: Carl Knif<br />
Pukusuunnittelu: Karoliina<br />
Koiso-Kanttila<br />
Valosuunnittelu ja<br />
skenografia: William Iles<br />
Äänisuunnittelu: Janne Hast<br />
Naamiointi: Milja Mensonen<br />
Ensi-ilta: 19.3.<strong>2020</strong> Studio Pasila<br />
Mitä esityksen nimi tarkoittaa?<br />
”Lähtökohtana on Šostakovitšin<br />
preludit ja fuugat, joihin olen tutustunut<br />
kymmenisen vuotta sitten.<br />
Siitä lähtien ne ovat puhutelleet.<br />
Ajatus kaksijakoisuudesta lähti siitä,<br />
että musiikilla on kahdet kasvot eli<br />
preludien ja fuugien sävellysparit.”<br />
Tarkoittaako se, että on vain<br />
kaksi tanssijaa? Entä tanssitko<br />
teoksessa itse?<br />
”En ole itse näyttämöllä, vaan<br />
koreografioin ja ohjaan. Tanssijoita<br />
on yhteensä seitsemän. Heistä neljä<br />
on Carl Knif Companysta ja kolme<br />
Helsingin Kaupunginteatterista eli<br />
on tällainen yhteistyö ensimmäistä<br />
kertaa.”<br />
Oletko aikaisemmin tehnyt<br />
koreografiaa klassiseen musiikkiin?<br />
”En ole tehnyt. Se tuo tiettyä kunnioitusta<br />
musiikkiin, joka ei ole mitä<br />
tahansa ääntä, vaan sillä on oma<br />
historiansa. Vaikka en käytä kaikkia<br />
Šostakovitšin 24 sävellysparia, niitä<br />
täytyy ajatella kokonaisuutena, jolla<br />
on omat lainalaisuudet ja säännöt.<br />
Koska tanssiteoksessa puhutaan<br />
liikkeellä, improvisatorisuus näkyy<br />
myös esitystilanteessa.”<br />
Tarkoittaako improvisaatio, että<br />
esitys on joka ilta vähän erilainen?<br />
”Kyllä. Improvisaatio on aina<br />
lähtökohta kaikessa tekemisessäni.<br />
Šostakovitšin musiikissa inspiroi<br />
sen tarkka muoto. Se, voiko tanssi<br />
ilmentää musiikkia jotenkin eri<br />
tavalla kuin vain matkimalla tai<br />
kuvittamalla sitä ja voivatko tanssijat<br />
ilmentää nykypäivää, vaikka<br />
musiikki on historiaa. Ajatus on,<br />
että liikkeen kautta musiikki voi<br />
kuulostaa erilaiselta. Teos on<br />
ihan liikkeellinen eli siinä ei ole<br />
tekstiä.”<br />
Vaikka ei ole tekstiä, onko<br />
kuitenkin jokin tarina?<br />
”Huomaan tarvitsevani jonkin<br />
tarinan tai juonen, jotta löydän<br />
punaisen langan itselleni. Tässä on<br />
teemana esityksen eri kokemukset.<br />
Sillä tarkoitan esimerkiksi tanssijan<br />
kokemuksia tanssijana olemisesta ja<br />
siitä, että on osa jotain teosta ja ehkä<br />
myös jonkun muun näkemystä. Ja<br />
katsojan kokemusta esityksestä ja<br />
siitä, miksi sitä tulee katsomaan.”<br />
Onko se samalla esitys esityksen<br />
synnystä?<br />
”On, ja esiintymistilanteesta ja<br />
sen jälkivaikutuksista, kun esitys<br />
loppuu. Tässä teoksessa myös<br />
kulissit ja katsomo ovat esityksen<br />
paikkoja. Kulissit paljastetaan esityksen<br />
aikana.”<br />
Kahden ryhmän tanssijat tapasivat<br />
ensimmäistä kertaa lokakuun lopul -<br />
la. Kauanko harjoitukset kestävät?<br />
”Tammikuun lopulla alkaa varsinainen<br />
prosessi ja harjoitusperiodi,<br />
joka on hyvin tiivis ja intensiivinen.<br />
Alun työpajan tarkoituksena oli, että<br />
jotain jää alitajuntaan muhimaan<br />
ja siitä päästään jatkamaan varsinaisten<br />
harjoitusten alkaessa.”<br />
Carl Knif Companyn ja Helsingin<br />
Dance Companyn yhteistuotanto<br />
Kaksivärinen fuuga on liikkeellinen<br />
tutkielma musiikin ja tanssin<br />
ikiaikaisesta suhteesta. Carl Knifin<br />
koreografiassa tanssilliset ja<br />
improvisaatioon perustuvat<br />
menetelmät kohtaavat Dmitri<br />
Šostakovitšin musiikin. Šostakovitšin<br />
pianolle säveltämien preludien<br />
ja fuugien tarkka muotokieli<br />
törmäytetään tanssijoiden rikkaasti<br />
rönsyilevään ilmaisuun.<br />
carlknifcompany.com<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 23
Jatkuu | Tarina<br />
Everstinna | pieni näyttämö<br />
OTAVAN KIRJAILIJAKUVASTO<br />
Väkevä ja<br />
unohtumaton<br />
Everstinna pohjaa<br />
kirjailija Annikki<br />
Kariniemen<br />
elämään.<br />
Tosielämän<br />
everstinna<br />
Everstinna-näytelmän päähenkilö jää nimettömäksi,<br />
mutta hänellä on esikuvansa todellisuudessa. Vaikka<br />
fiktiivisen Everstinnan ja kirjailija Annikki Kariniemen<br />
elämäntarinoiden yksityiskohdissa onkin eroja, on<br />
Kariniemen vaiherikas elämä pohjana tarinalle.<br />
Rosa Liksomin Everstinnaromaani<br />
ja siihen perustuva<br />
näytelmä ovat saaneet inspiraationsa<br />
kirjailija Annikki<br />
Kariniemen elämästä. Vaikka<br />
Everstinna on fiktiivinen<br />
hahmo, kertoo Liksom pyrkineensä kertomaan<br />
todentuntuisen tarinan: ”Olen<br />
pitänyt ohjenuoranani, että vaikka kaikki<br />
kirjan tapahtumat eivät ole tapahtuneet<br />
oikeasti, ne kuitenkin olisivat voineet<br />
tapahtua.”<br />
Kariniemi syntyi Rovaniemellä vuonna<br />
1913, kahdeksantena perheensä yhdeksästä<br />
lapsesta. Perheen toimeentulo oli<br />
toisinaan niukkaa, mutta uskonnollinen<br />
ja jämpti Jenny-äiti ja boheemi Eemeliisä<br />
panostivat lastensa koulutukseen ja<br />
henkiseen kasvatukseen. Kariniemen isä<br />
kuoli sydänkohtaukseen tytön ollessa vain<br />
11-vuotias.<br />
Kolme avioliittoa, kolme eroa<br />
Kariniemi tutustui jo lapsena isänsä<br />
ystävään, Lapin rajavartioston päällikkönä<br />
työskennelleeseen jääkärieversti Oiva<br />
Willamoon. Hän ihaili Willamoa, mutta<br />
avioitui maatalon pojan Viljo Oskari<br />
Alatalon kanssa vuonna 1938. Liitto kesti<br />
kaksi vuotta, ja Kariniemi aloitti jo ennen<br />
Teksti Siiri Liitiä<br />
Kuva Otto-Ville Väätäinen<br />
sen päättymistä seurustelun Willamon<br />
kanssa. Avioliiton Kariniemi ja Willamo<br />
solmivat vuonna 1944.<br />
26 vuotta Kariniemeä vanhempi Willamo<br />
osoittautui julmaksi aviomieheksi, ja<br />
liitto päättyi eroon vuonna 1962. Willamon<br />
kuoltua Kariniemi julkaisi vahvasti omaelämäkerrallisen<br />
romaanin Erään avioliiton<br />
anatomia, jossa hän kertoo kenraalin<br />
ja tätä 30 vuotta nuoremman naisen väkivaltaisesta<br />
suhteesta: useita sotia käynyt<br />
mies pahoinpitelee vaimoaan vuosien<br />
ajan ja aiheuttaa väkivallallaan tälle jopa<br />
keskenmenon. Kariniemi antoi haastatteluissa<br />
ymmärtää sekoitelleensa romaanissa<br />
faktoja ja mielikuvitusta, eikä hän<br />
koskaan paljastanut, mitkä kirjan tapahtumista<br />
perustuvat todellisuuteen.<br />
Viimeisen avioliittonsa Kariniemi<br />
solmi vuonna 1963 itseään 30 vuotta nuoremman<br />
sekatyömies Taisto Heikanmaan<br />
kanssa. He tapasivat Kariniemen<br />
vetämässä lasten ja nuorten kirjallisuuskerhossa.<br />
Liitto nostatti kulmakarvoja, ja<br />
Kariniemi otti julkisuudesta hyödyn irti<br />
myymällä juttuja pariskunnan elämästä<br />
Hymy-lehteen. Tiet erosivat vuonna 1979<br />
Heikanmaan löydettyä toisen naisen. Kaksikon<br />
välit eivät katkenneet kokonaan, ja<br />
Kariniemestä tuli myöhemmin Heikanmaan<br />
lapsen kummi.<br />
Äärioikealta<br />
luonnonsuojelijaksi<br />
Kariniemi kuvaili lapsuudenkotiaan<br />
isänmaalliseksi, oikeistolaiseksi ja saksalaisystävälliseksi.<br />
Vanhin sisar Viola oli<br />
ollut oikeistoradikaalin Isänmaallisen kansanliikkeen<br />
(IKL) kansanedustajaehdokkaana,<br />
ja Kariniemikin kuului IKL:n nuoriso-osastoon.<br />
20-vuotiaana hän osallistui<br />
Oulussa pidetyillä Karjalan heimojuhlilla<br />
paraatiin IKL:n riveissä – ainoana naisena.<br />
Hän kuului myös Lotta Svärd -järjestöön.<br />
Sota-aikana Kariniemi työskenteli Karjalassa<br />
sähköttäjänä ja Rovaniemellä Yhteys-<br />
24 Teatteriin 1/<strong>2020</strong>
” perustuvat<br />
.…eikä koskaan paljastanut,<br />
mitkä kirjan tapahtumista<br />
todellisuuteen.<br />
esikunta Roin kanslistina. Kariniemi ja Willamo<br />
viettivät runsaasti aikaa Lapissa vaikuttaneiden<br />
korkea-arvoisten natsiupseerien,<br />
kuten kenraalieversti Eduard Dietlin,<br />
kanssa. Kariniemen päiväkirjamerkinnöissä<br />
sota-ajalta näkyy vahva luottamus Saksan<br />
voittoon, ja sodan päättymistä hän nimitti<br />
häpeärauhaksi.<br />
Sotien jälkeen Kariniemi ei tiettävästi<br />
osallistunut enää minkään puolueen toimintaan.<br />
Myöhemmin hän kuvasi itseään<br />
sitoutumattomaksi radikaaliksi, joka säilytti<br />
itsellään vapauden arvostella kaikkien<br />
puolueiden työtä.<br />
1970-luvulla Kariniemen mielenkiinto<br />
kohdistui luonnonsuojeluun. Hän kritisoi<br />
kirjoissaan voimakkaasti Lapin luonnon<br />
valjastamista teollisuuden käyttöön, ja<br />
hän myös kirjoitti mielipidekirjoituksia,<br />
esiintyi puhujana ja tuki monenlaisia<br />
Lapin luontoa puolustavia hankkeita.<br />
Kolme vuosikymmentä<br />
kirjailijana<br />
Annikki Kariniemi julkaisi esikoisteoksensa<br />
Poro-Kristiina vuonna 1952. 1960-<br />
luvun alussa hän jätti työnsä opettajana ja<br />
ryhtyi kokopäiväiseksi kirjailijaksi. Kariniemi<br />
kirjoitti 32 teosta, joiden joukossa<br />
on muun muassa eräkirjoja, historiallisia<br />
ja rakkausromaaneja sekä nuortenkirjallisuutta.<br />
Hän rikkoi rajoja Suomen ensimmäisenä<br />
naispuolisena eräkirjailijana. Historiaa<br />
Kariniemi käsitteli monipuolisesti:<br />
aiheet vaihtelivat Lars Levi Laestadiuksesta<br />
suomalaisten naisten ja saksalaisten<br />
miesten suhteisiin sodan ajan Rovaniemellä.<br />
Kariniemen kirjat myivät hyvin,<br />
mutta ne jakoivat mielipiteitä – toisten<br />
mielestä teksti oli vetävää ja luonnon<br />
kuvaus vaikuttavaa, toiset hämmästelivät<br />
suorasukaista kerrontaa ja kirjailijan<br />
omaan elämään viittaavia paljastuksia.<br />
Urallaan Kariniemi palkittiin muun<br />
muassa valtion kirjallisuuspalkinnolla ja<br />
Suomen Kirjailijaliiton tunnustuspalkinnolla.<br />
Annikki Kariniemi kuoli lokakuussa<br />
1984. Kirjailijan muistoa pitää elossa<br />
hänen nimeään kantava kirjallisuusseura,<br />
joka järjestää vuosittain Kariniemen tuotannon<br />
eri puolia esille nostavan viikon<br />
Ylitorniolla.<br />
Rosa Liksomin romaaniin perustuvassa<br />
Everstinnassa kysymys on<br />
Suomesta, jossa valmistaudutaan<br />
sotaan, eletään Neuvostoliiton<br />
ja natsi-Saksan välissä ja ollaan<br />
lujasti kallellaan jälkimmäiseen,<br />
kunnes tuo liitto kaatuu. Kysymys<br />
on myös toisesta liitosta: avioliitosta<br />
ja todellisesta perhehelvetistä.<br />
Everstinna on yhden ihmisen<br />
suurteos, jossa kieli on yhtä<br />
rikasta ja rujoa kuin elämä itse.<br />
Rajun, mutta armollisen tarinan<br />
tulkkina on upea Heidi Herala.<br />
Rosa Liksom – Susanna Airaksinen<br />
Everstinna<br />
Rooleissa: Heidi Herala<br />
Dramatisointi ja ohjaus:<br />
Susanna Airaksinen<br />
Lavastus ja puvut: Vilma Mattila<br />
Valosuunnittelu: Vesa Ellilä<br />
Äänisuunnittelu ja sävellys:<br />
Johanna Puuperä<br />
Naamiointi ja kampaukset: Aino Hyttinen<br />
Dramaturgi: Merja Turunen<br />
Ensi-ilta: 2.10.2019 pieni näyttämö<br />
Esitysoikeuksia valvoo Agency North Oy.<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 25
Jatkuu | Yleisön pyynnöstä<br />
Pieni merenneito | suuri näyttämö<br />
Kerrassaan<br />
lumoava<br />
spektaakkeli<br />
Syksyllä Helsingin Kaupunginteatterin<br />
suuri näyttämö muuttui vedenalaiseksi<br />
taikamaailmaksi, kun Pieni merenneito<br />
saapui Helsinkiin.<br />
Kuvat Robert Seger<br />
Disneyn<br />
suurmusikaali<br />
” Musikaali lienee<br />
komeinta teatteria,<br />
mitä Suomessa on<br />
konsanaan nähty.<br />
– Helsingin Sanomat<br />
”<br />
Pieni merenneito<br />
on täydellinen<br />
satu.Viisi tähteä<br />
ja plussat päälle.<br />
– Apu.fi<br />
”<br />
Tätä suurmusikaalia<br />
ei<br />
kannata jättää<br />
näkemättä!<br />
– Kotiliesi<br />
”<br />
Ensi-illassa näkemäni<br />
spektaakkeli<br />
on kerrassaan<br />
lumoava.<br />
– Ilta-Sanomat<br />
26 Teatteriin 1/<strong>2020</strong>
Pieni merenneito<br />
on kiehtovan ihana,<br />
ajaton rakkaustarina,<br />
jonka maagisen kaunis<br />
musiikki on hurmannut<br />
musikaaliyleisöt ympäri<br />
maailman, ja se jatkaa<br />
nyt yleisön pyynnöstä<br />
ohjelmistossa vielä<br />
kevään ajan.<br />
Nuori merenneito Ariel haluaa jättää<br />
merellisen kuningaskunnan ja elää ihmisten<br />
maailmassa. Ariel rakastuu prinssiin ja tekee<br />
merinoidan kanssa sopimuksen voidakseen<br />
elää rakastettunsa kanssa.<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 27
Jatkuu | Yleisön pyynnöstä<br />
Katsojilta:<br />
”<br />
”<br />
”<br />
”<br />
”<br />
Upealla huipputekniikalla,<br />
lavastuksella,<br />
puvustuksella ja tekijöiden<br />
taiteellisella osaamisella<br />
toteutettu vedenalainen valtakunta<br />
teki suuren vaikutuksen.<br />
Tätä upeaa spektaakkelia voi<br />
suositella kaiken ikäisille lapsesta<br />
mummoon ja vaariin.”<br />
Suurin ja vahvin kaikista<br />
on rakkaus, aalloissakin.<br />
Ja vahvinta näyttämötaidetta<br />
ehkä koskaan nähtiin<br />
näiden aaltojen pärskeessä.<br />
Esityksen visuaalisuus on huikaisevaa;<br />
lavasteet ja puvustus<br />
käsittämättömän upeita. Esiintyjät<br />
ovat uskomattoman taitavia.<br />
Laulut saavat aikaan<br />
kylmät väreet. Esityksestä jää<br />
taatusti hyvä mieli. Suosittelen!”<br />
Aivan mielettömän upea<br />
kokonaisuus, jota katseli<br />
välillä ihastuneena<br />
suu auki. Puvustus, tehosteet<br />
ja varsinkin uimisen toteutus<br />
yläilmoissa todella hämmästyttävää.<br />
Näin aikuiselle Disneyfanille<br />
oli mielettömän upea<br />
kokemus, joten voi vain kuvitella,<br />
miten myös lapset ovat<br />
esitykseen ihastuneet!”<br />
Teknisesti aivan timanttinen<br />
esitys! Taianomainen.<br />
Kiitos kaikille,<br />
olette tehneet valtavan työn.<br />
Merenalainen maailma on<br />
maaginen, täynnä värikkäitä<br />
kaloja ja mereneläviä, jotka<br />
on kekseliäästi toteutettu eläviksi<br />
nukettamalla. Lavastus,<br />
puvustus ja valot aivan upeita!<br />
Arielin uinti salpasi hengen….<br />
Näyttelijät olivat taitavia ja<br />
lauloivat sydämiin asti. Sanna<br />
Saarijärven Ursula oli aivan<br />
huikea! Orkesteri oli loistava ja<br />
pikku Pärsky valloittava! Tämä<br />
oli elämys!”<br />
Uskomattomin koskaan<br />
näkemäni ja kokemani<br />
elämys! Sydämeen jäi<br />
kaikki kauneus, joten kaunein<br />
kiitos HKT!”<br />
28 Teatteriin 1/<strong>2020</strong>
Disney<br />
Pieni merenneito<br />
Rooleissa: Sonja Pajunoja, Laura<br />
Allonen, Chris Bewsher, Valo Eklund,<br />
Sofia Hilli, Jack Johansson, Lenni<br />
Kallela, Annamaria Karhulahti, Mikko<br />
Kauppila, Jyrki Kasper, Tero Koponen,<br />
Paavo Kääriäinen, Juha Jokela, Tuukka<br />
Leppänen, Elin Ljungberg, Kai Lähdesmäki,<br />
Martti Manninen, Sanna Majuri,<br />
Sarah Nedergård, Mikko Nuopponen,<br />
Unto Nuora, Peter Nyberg, Emilia<br />
Nyman, Sami Paasila, Mikko Paloniemi,<br />
Tiina Peltonen, Alek Pèrez Lahtinen,<br />
Raili Raitala, Matti Olavi Ranin, Sanna<br />
Saarijärvi, Suvi Salospohja, Teemu<br />
Sytelä, Inka Tiitinen, Antti Timonen,<br />
Tuomas Uusitalo, Mikko Vihma ja<br />
Samuel Vihma<br />
Musiikki: Alan Menken<br />
Ohjaus: Samuel Harjanne<br />
Käsikirjoitus: Doug Wright<br />
Laulujen sanat: Howard Ashman ja<br />
Glenn Slater<br />
Suomennos: Reita Lounatvuori ja<br />
Hanna Kaila (laulut)<br />
Kapellimestari: Risto Kupiainen<br />
Koreografia: Gunilla Olsson-Karlsson<br />
Lavastus: Peter Ahlqvist<br />
Puvut: Pirjo Liiri-Majava<br />
Valosuunnittelu: William Iles<br />
Äänisuunnittelu: Kai Poutanen<br />
Naamiointi ja kampaukset:<br />
Milja Mensonen<br />
Videosuunnittelu: Toni Haaranen<br />
Nuket: Becky Vincett ja Paul Vincett /<br />
Stitches and Glue Ltd<br />
Lennätykset: James Veitch ja<br />
Nick Porter / Flying by Foy Ltd<br />
Ensi-ilta: 29.8.2019 suuri näyttämö<br />
Perustuu H.C. Andersenin satuun<br />
ja Disneyn elokuvaan (tuottajat Howard<br />
Ashman ja John Musker, käsikirjoitus ja<br />
ohjaus John Musker ja John Clements).<br />
Esitysoikeuksia valvoo Music<br />
Theatre International (Europe).<br />
Alkuperäinen tuotanto<br />
Disney Theatrical Productions<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 29
| Toisin silmin |<br />
Ensi-ilta:<br />
6.2.<strong>2020</strong><br />
Le Coq – taistelu ravintolasta | Arena-näyttämö<br />
40 vuotta yhteistä<br />
taiteilijantaivalta<br />
Riitta Havukainen ja Eija Vilpas<br />
tähdittävät tällä esityskaudella kahta<br />
komediaa, suuren näyttämön Vihaista<br />
leskeä ja Arena-näyttämön Le Coqia –<br />
taistelua ravintolasta.<br />
Teksti Kari Martiala<br />
Kuva Timo Porthan<br />
”Ainoa näyttelijä, josta<br />
me olemme yhdessä<br />
puhuneet ja jonka<br />
elämää ja näyttelemistä<br />
me olemme puineet,<br />
on Mikael Persbrandt.<br />
Silloin kun Beckelokuvat<br />
alkoivat,<br />
me jauhoimme<br />
hänen komeuttaan ja<br />
taitavuuttaan.”<br />
30 Teatteriin 1/<strong>2020</strong>
” Ystävyytemme<br />
syttyi kuin<br />
valo sydämeen.<br />
N<br />
yt jo 40 vuotta yhdessä esiintyneet<br />
taiteilijat Riitta Havukainen<br />
ja Eija Vilpas ovat<br />
vuosikymmenten aikana<br />
muodostuneet koko kansan<br />
rakastamiksi hahmoiksi, niin teatterinäyttämöllä<br />
ja televisioruudussa kuin Hansuna<br />
ja Pirrenä keikkaillen ympäri Suomea.<br />
Havukainen ja Vilpas tapasivat toisensa<br />
ensi kerran Ylioppilasteatterin pääsykokeissa<br />
vuonna 1979.<br />
”Mietin jälkeenpäin, miten ystävyys voi<br />
syttyä niin kuin valo sydämeen. Jotenkin<br />
ymmärsin, että tuolla ihmisellä tulee<br />
olemaan varmasti suuri merkitys minun<br />
elämässäni. Tämä on yhdenlainen parisuhde”,<br />
Vilpas miettii.<br />
”Tämä on ollut kestävin ystävyyssuhde,<br />
joka minulla on ollut, Eija on pitkäaikaisin<br />
ystäväni”, Havukainen tiivistää.<br />
Kaksikon näyttelijäntaival sai jo uran<br />
alussa onnenpotkun, kun he kehittivät<br />
omat hahmonsa Fakta hommaan.<br />
”Fakta hommasta tuli tv-sarja, elokuva<br />
ja näytelmä Helsingin Kaupunginteatteriin.<br />
Lähdimme Riitan kanssa myös keikkailemaan,<br />
ja se matka on jatkunut jo yli 30<br />
vuotta. Keikkailu on ollut meille elinkeino<br />
ja tavattoman hauskaa yhdessä tekemistä”,<br />
Vilpas kertoo.<br />
Havukaisen mukaan Fakta homma,<br />
Pirre ja Hansu, ovat määrittäneet kummankin<br />
elämää ammattilaisina. Hyvällä<br />
tavalla.<br />
”Keikoilla on kivaa, ja se on ammatillisesti<br />
hyvää vastapainoa ison talon näyttelemis-<br />
ja esityskulttuurille. Olemme<br />
esiintyneet kauheissa mörskissä, Finlandia-talossa<br />
ja valtioneuvoston salissa.<br />
Umpikännisestä pikkujouluporukasta<br />
arvokkaaseen valtiolliseen juhlayleisöön”,<br />
Havukainen kuvailee.<br />
”Keikoilla joudumme usein soveltamaan<br />
asioita, kun esiintymispaikat voivat<br />
olla kovin epäkiitollisia – ei ole valoja,<br />
ei äänentoistoa ja katsojatkin istuvat eri<br />
puolella salia, niin, että kaikki eivät näe tai<br />
kuule meitä. Joudumme taistelemaan olosuhteita<br />
vastaan. Näyttelijän rytmiikalle<br />
tekee myös hyvää tehdä huumorikeikkaa,<br />
siinä kouliintuu kommunikoimaan yleisön<br />
kanssa.” ›<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 31
| Toisin silmin |<br />
Vihaisessa leskessä<br />
nauru raikaa, eikä<br />
kyyneliltä vältytä!<br />
Voimaannuttava,<br />
herkistävä ja rehevästi<br />
hauska esitys soi<br />
nostalgisia Finnhitsejä<br />
ja discobiisejä parhailta<br />
vuosikymmeniltä.<br />
HARRI HINKKA<br />
Oletteko yksityiselämässä ihmisinä<br />
samanlaisia?<br />
Havukainen: Me olemme joissakin<br />
asioissa saman henkisiä, minä olen täyskarjalainen<br />
ja Eija on puolikarjalainen. Se<br />
on aika määräävä asia meidän kummankin<br />
mentaliteetissa. Olemme aika sosiaalisia<br />
ihmisiä ja vetäydymme kummatkin,<br />
kun haluamme omaa rauhaa. Olemme<br />
molemmat myös eläinrakkaita, Eijalla<br />
on koiria ja kissa, minulla kaksi kaniinia<br />
ja harrastan ratsastusta. Me kumpikin<br />
kaipaamme sellaista juurevaa olemista<br />
luonnossa ja eläinten kanssa. Olemme<br />
toistemme lasten kummeja, ja suhtautuminen<br />
lapsiin ja heidän elämiinsä on aika<br />
samanlaista.<br />
Vilpas: Meitä yhdistää rakkaus eläimiin,<br />
lapsiin ja omiin koteihimme. Ollaan<br />
samoilla linjoilla siinä, miten puhumme<br />
lapsistamme, miten ajattelemme heidän<br />
elämistään ja mitä me toivomme heille.<br />
Meitä yhdistää myös huumorintaju, me<br />
saatamme nauraa sellaisille asioille, joita ei<br />
oikein voi toiselle ihmiselle edes selittää.<br />
Se on ollut vahva side meidän välillämme,<br />
ensitapaamisesta lähtien.<br />
Le Coqissa herkutellaan fine diningilla,<br />
mutta mitä Eija/Riitta syö, kun haluaa<br />
herkutella?<br />
Havukainen: Eija on hirveän hyvä<br />
kokki, hän on ollut koko elämänsä suuren<br />
perheen äiti ja valmistanut ruoat myös<br />
juhlapyhinä isoille porukoille. Lapset ovat<br />
aina saaneet kotona lämmintä ruokaa, kun<br />
äiti on häärännyt hellan ääressä. Eija on<br />
erityisesti suuri kalaruokien ystävä, uunilohi<br />
on parasta.<br />
Vilpas: Riitta on hirveän hyvä kokki, ja<br />
olen ollut hänen pöperöitään syömässä.<br />
Ja kun hänelle tulee vieraita, hän suunnittelee<br />
aina ottavansa grillin ja paistavansa<br />
ahvenfileitä.<br />
Onko Eijalla/Riitalla jokin mielirooli,<br />
jonka hän haluaisi esittää?<br />
Havukainen: Roolihenkilön nimeä<br />
en osaa sanoa, mutta roolityypiltään Eija<br />
saattaisi haluta tehdä sellaisen vahvan,<br />
minnacanthilaisen tai mariajotunilaisen<br />
suomalaisen naishenkilön, joka on juureva<br />
ja jossa on huumoria ja paljon näyteltävää.<br />
Todellinen toimija eikä vain jonkun<br />
miehen äiti tai vaimo.<br />
Vilpas: Riitta varmaan haluaisi näytellä<br />
draamaa, jossa on syvyyttä ja laaja-alaista<br />
näyttelemistä, moniulotteinen henkilökuva<br />
itsellisestä toimijasta. Riitta on<br />
niin jännittävä ja taitava näyttelijä. Hän<br />
ehkä haluaisi tehdä kiinnostavan ihmisen<br />
tarinan, sellaisen selviytymistarinan, joka<br />
itkettää ja naurattaa.<br />
Jännittääkö Eijaa/Riittaa ennen<br />
esiintymistä? Miten se näkyy?<br />
Havukainen: Silminnähden ei jännitä,<br />
mutta ehkä ennakkonäytöksissä hän on<br />
tavallista keskittyneempi. Monet näyttelijät<br />
jännittävät enemmän ikääntymisen<br />
myötä, mutta Eijalla se on lieventynyt.<br />
Vilpas: Riittaa ei yleensä jännitä,<br />
mutta jos häntä jännittää, hän keskittyy.<br />
Jos olemme joskus kipeitä ja jännittää,<br />
että vaikka pyörrymme esityksen aikana,<br />
sanomme toisillemme, että ”tämä on<br />
vain teatteria”. Jouko Turkka sanoi aina<br />
meille, että ”älkää jännittäkö, kello tulee<br />
joka tapauksessa kymmenen”, ja Ansa<br />
Ikonen sanoi aina, että ”eipä aikaakaan,<br />
kun skandaali oli täydellinen”. Tsemppaamme<br />
toisiamme siis huumorilla.<br />
Onko hänellä jokin hyvää onnea tuova<br />
juttu, jonka hän tekee aina ennen kuin<br />
menee lavalle?<br />
Havukainen: Eija keskittyy tekemällä<br />
kanavatöitä. Hän tekee niistä tyynynpäällisiä,<br />
ja ihmiset saavat niitä lahjaksi. Keikoilla<br />
Eija tekee usein myös sanaristikkoja.<br />
Pöpisemme myös sellaisia näytelmän<br />
kohtia, joita on hyvä käydä tekstillisesti<br />
läpi omassa mielessä.<br />
Vilpas: Riitta venyttelee ja lämmittelee<br />
lihaksiaan, kuten minäkin. Kehoa pitää<br />
herätellä, ennen kuin mennään lavalle.<br />
Avaamme myös ääntä.<br />
Mitä suuri yleisö ei tiedä hänestä?<br />
Havukainen: Eijassa on hyvin vahva<br />
luonnonläheinen puoli, ja hän vetäytyy<br />
aina kun mahdollista mökilleen rauhaan<br />
koirien kanssa ja puuhailee siellä. Eija on<br />
erittäin harvinaislaatuisen ahkera tekemään<br />
töitä kotona ja mökillä, noin 1 500<br />
kertaa ahkerampi kuin minä. Ja on yksi<br />
asia, josta suuri yleisö ei varmaankaan<br />
tiedä, eli se että Eija tietää kaiken talvi- ja<br />
jatkosodista.<br />
Vilpas: Riitta on julkisuudessa ihan<br />
samanlainen kuin kahden keskenkin. Hän<br />
on sanavalmis ja rohkea, mutta hänessä<br />
on myös se herkkä puoli – ja minä olen<br />
nähnyt sen tietysti monta kertaa. Se näkyy<br />
joskus näyttämöllä, kun hän näyttelee<br />
jonkun kohtauksen oman herkkyytensä<br />
kautta, ja se on aina upeaa.<br />
Mikä on hänen lempilausahduksensa?<br />
Havukainen: ”No niin”. Se tarkoittaa,<br />
että mennään eteenpäin, ja ”kamalan<br />
kiva”.<br />
Vilpas: Riitalla on sellainen Hansun<br />
lausahdus, joka myös kuvastaa Riittaa:<br />
”kivat kaikille”.<br />
Missä hän on erityisen hyvä? Mitkä ovat<br />
hänen bravuurinsa?<br />
Havukainen: Tietenkin itsestään selvästi<br />
se on Pirre, mutta myös esimerkiksi<br />
Kallion kimallus (HKT 1994) oli mielettömän<br />
huikea. Roolihenkilö oli tavallaan<br />
Eijan oma luomus, kirjoittamista myöten.<br />
32 Teatteriin 1/<strong>2020</strong>
Se oli tosi ikoninen juttu täällä Helsingin<br />
Kaupunginteatterissa, mutta Eijalla on<br />
monia muitakin täysosumia.<br />
Vilpas: Minulle on jäänyt mieleen erityisesti<br />
Brandt (HKT 1987), jonka Riitta<br />
teki Pekka Laihon kanssa. Riitta näytteli<br />
naista, jonka lapsi oli kuollut, ja hänellä oli<br />
kirstu, jossa oli lastenvaatteita. Se oli mielettömän<br />
koskettava, ja minusta tuntuu,<br />
että en ollut enää sama ihminen sen<br />
nähtyäni, se oli niin voimakas kokemus.<br />
Toinen Riitan vahva rooli oli Viulunsoittaja<br />
katolla (HKT 2012). Riittahan on<br />
todella taitava laulaja, ja hän on tehnyt<br />
HKT:ssä monta loistavaa roolia. Vihainen<br />
leski (HKT 2019) on myös hieno työ.<br />
Mikä on paras keinosi tukea häntä, jos<br />
hänellä on vaikeaa esityksessä?<br />
Havukainen: Meillä toisen tukeminen<br />
on usein sellaista, että osaamme vaikkapa<br />
kääntää asian niin, että sille voi nauraa.<br />
Emme kysy suoraan, onko sinulla vaikeaa,<br />
vaan asia lohkeaa toista tietä. Kun toinen<br />
meistä on joskus hiljaisempi tai mietteliäämpi,<br />
hän saattaa painia mielessään<br />
omaa roolityötään. Ei siihen halua mennä<br />
kajoamaan.<br />
Vilpas: Saatamme pallotella asioita<br />
toisillemme ja pääsemme sitä kautta pois<br />
tilanteesta. Tai sitten olemme vain hiljaa.<br />
Ja jos toinen haluaa puhua, silloin voi<br />
kysyä ja kuunnella. Tämä on kuitenkin<br />
työtä ja kumpikin tekee omaansa, ei se ole<br />
sen kummempaa.<br />
Mitä haluaisit sanoa hänestä hänelle?<br />
Havukainen: Eija on pitkäaikaisin,<br />
rakas ystäväni, ja arvostan älyttömästi<br />
Eijan ammattitaitoa ja pitkää uraa. Hän<br />
on vuosikymmeniä tehnyt järjettömän<br />
määrän työtä; teatterissa, keikoilla, telkkarissa<br />
ja kirjoittaen. Eija on myös hoitanut<br />
kolmilapsisen perheensä, eläimet, lasten<br />
harrastukset ja opettanut vielä koulussa,<br />
nämä kaikki moninaiset työsarat samaan<br />
aikaan – ja hän on silti vielä täydessä järjessään.<br />
Ihailen hänen valtavaa energiaansa<br />
ja elämän voimaa.<br />
Vilpas: Riitta on loistava näyttelijä,<br />
ihana ystävä ja kerrassaan hieno äiti lapsilleen.<br />
Meidän ystävyytemme on ollut<br />
hirveän tärkeää minulle koko elämän ajan,<br />
hän on helmi. Ihailen hänen taitavuuttaan<br />
ja rohkeuttaan.<br />
” Eija Vilppaalle<br />
myönnettiin viime<br />
joulukuussa Suomen<br />
Leijonan Pro<br />
Finlandia -mitali.<br />
Timo Kahilainen – Heikki Vihinen<br />
Le Coq – taistelu<br />
ravintolasta<br />
JAAKKO VUORENMAA<br />
Rooleissa:<br />
Riitta Havukainen, Heikki Hela,<br />
Kaisa Hela, Jouko Klemettilä,<br />
Pertti Koivula, Jarkko Niemi ja<br />
Eija Vilpas<br />
Ohjaus: Heikki Vihinen<br />
Apulaisohjaus ja lavastus:<br />
Timo Kahilainen<br />
Lavastus: Vilma Mattila<br />
Pukusuunnittelu: Elina Vättö<br />
Valosuunnittelu: Valdemar Virtanen<br />
Äänisuunnittelu: Joonas Outakoski<br />
Naamiointi: Henri Karjalainen<br />
Ensi-ilta: 6.2.<strong>2020</strong> Arena-näyttämö<br />
Esitysoikeuksia valvoo Jackpot Films.<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 33
Jatkuu | Poimi parhaat palat<br />
HARRI HINKKA<br />
Vihainen leski on täynnä<br />
huumoria, kyyneleitä,<br />
pohdintaa ja menneiden<br />
vuosien musiikkia.<br />
Elä kuin<br />
viimeistä<br />
päivää!<br />
Vihainen leski<br />
Riemastuttava, hurmaava, koskettava!<br />
”<br />
Ajankohtainen aihe juuri<br />
nyt suurille ikäluokille.<br />
Huumoria, kyyneleitä,<br />
pohdintaa ja menneiden<br />
vuosien musiikkia. Kari Mattilan lauluääni<br />
oli komea. Lavastus oli erittäin<br />
hyvä.”<br />
” ”<br />
Upeita roolisuorituksia,<br />
hienot lavasteet ja valot<br />
loivat upeita tunnelmia<br />
ja musiikki pisti jalan<br />
vipattamaan. Karin liitely ja laulu oli<br />
upeaa! Kahteen tuntiin mahtui kepeää<br />
ja hauskaa tunnelmaa mutta myös<br />
vakavasti otettavia asioita, jotka pistivät<br />
miettimään. Kiitos koko porukalle<br />
mukavasta teatterielämyksestä! Kiitos<br />
HKT, te ette petä koskaan!”<br />
HKT:n suuren näyttämön<br />
tämän vuoden parasta<br />
antia. Tuli mieleen tvsarja<br />
Blackpool, jossa on<br />
juuri sen verran musiikkiosuuksia,<br />
että kyseessä ei ole musikaali vaan<br />
viihdyttävä näytelmä, jossa on juonta<br />
ja komiikkaa. Sitä paitsi Mielikuvitusmiehen<br />
Finnhitsejä olisi mielellään<br />
kuunnellut enemmänkin.”<br />
Vihainen leski on Minna Lindgrenin suosittuun romaaniin perustuva koskettavan<br />
rehevä draamakomedia. Ullis on elänyt koko elämänsä kuten kunnon ihmisen<br />
kuuluu: mennyt naimisiin, hankkinut kaksi lasta, hoitanut kotia, tehnyt työtä.<br />
Kun puoliso kuolee, Ulliksella on edessään uusi elämänvaihe. Paljon on muuttunut<br />
siitä, kun Ullis viimeksi oli vapailla markkinoilla, mutta onneksi kaveriporukka<br />
palaa yhteen, ja Pike, Hellu ja Valtonen luotsaavat häntä läpi senioridiskojen,<br />
hotjoogan ja yllätystreffien. Ulliksen uusi elämä alkaa.<br />
”<br />
Jos vanheneminen<br />
on noin hauskaa, ei<br />
sitä tarvitse pelätä!<br />
Minna Lindgren – Henna Piirto<br />
Vihainen leski<br />
Rooleissa: Sari Haapamäki,<br />
Riitta Havukainen, Sanna-June Hyde,<br />
Kirsi Karlenius, Kai Lehtinen,<br />
Martti Manninen, Kari Mattila,<br />
Leena Rapola, Pia Runnakko,<br />
Heikki Sankari, Marjut Toivanen,<br />
Kaisa Torkkel, Eija Vilpas ja Vesa Wallgren<br />
Ohjaus: Kimmo Virtanen<br />
Koreografia: Jari Saarelainen<br />
Lavastus: Katariina Kirjavainen<br />
Puvut: Elina Vättö<br />
Valosuunnittelu:<br />
Petteri Heiskanen, Mika Ijäs<br />
Äänisuunnittelu: Jaakko Autio<br />
Naamiointi ja kampaukset:<br />
Jutta Kainulainen<br />
Ensi-ilta: 10.10.2019 suuri näyttämö<br />
Esitysoikeuksia valvoo<br />
Nordic Drama Corner Oy.<br />
34 Teatteriin 1/<strong>2020</strong>
Fingerpori<br />
Teille parhaat paikat näytän...<br />
”<br />
Aivan parasta viihdettä! Hienosti<br />
oli onnistuttu aivan kaikessa.<br />
Puvustus ja hahmot täydellisiä.<br />
”<br />
Upeasti stoori kantoi koko näytelmän<br />
läpi ja juoni säilyi, vaikka stripistä strippiin<br />
hypittiin.”<br />
Olipa kutkuttavan hauska, tykättiin<br />
kovasti. Suosittelen niille, jotka<br />
tykkäävät roisistakin huumorista.<br />
Ja tämä oli lähes ensitutustumiseni<br />
Fingerporin maailmaan; taidanpa alkaa lukemaan<br />
näitä sarjakuvia.”<br />
Jokaisen<br />
Fingerporin<br />
ystävän pitää<br />
nähdä tämä!<br />
Poimi parhaat palat | Jatkuu<br />
MIIKA STORM<br />
Pertti Jarla – Petja Lähde<br />
Fingerpori<br />
Rooleissa: Helena Haaranen, Pekka Huotari,<br />
Juha Jokela, Jari Pehkonen, Sanna Saarijärvi, Antti<br />
Timonen, Leenamari Unho, Iikka Forss ja Jukka Peltola<br />
Ohjaus: Pertti Sveholm<br />
Lavastus ja videosuunnittelu: Mika Haaranen<br />
Videosuunnittelu: Jaakko Sirainen<br />
Pukusuunnittelu: Elina Vättö<br />
Valosuunnittelu: Teppo Saarinen<br />
Äänisuunnittelu: Lauri Koivisto<br />
Naamiointi ja kampaukset: Aino Hyttinen<br />
Ensi-ilta: 7.2.2019 Studio Pasila<br />
”Ihan vedet<br />
silmissä<br />
naurettiin<br />
ystävän kanssa<br />
niin, että<br />
Rivo-Riittakin<br />
kiitteli.”<br />
” Arkihuolet<br />
unohtuvat!<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 35
Jatkuu | Poimi parhaat palat<br />
Suomen<br />
parasta<br />
stand upia!<br />
Club act!one<br />
Studio Pasila on Suomen johtava<br />
stand up -komiikan estradi.<br />
Lavalle nousevat maan<br />
eturivin koomikot.<br />
Tarkista illan esiintyjät<br />
verkkosivuiltamme hkt.fi.<br />
Näyttämö: Studio Pasila<br />
Ensi-ilta: 19.1.2002<br />
Kesto: noin 2 t<br />
Yhteistyössä W & T Comedyn kanssa.<br />
Ikäraja K-18.<br />
MARKUS LEHTO<br />
Suomen eturivin stand up<br />
-koomikkojen hulvattomissa,<br />
yhden miehen tai naisen<br />
esityksissä aiheet vaihtuvat ja<br />
saavat uutta virtaa yleisöltä.<br />
Noin viikon stand up<br />
Noin viikon stand up -kiertue on täällä!<br />
Noin viikon studiosta tutut koomikot Eeva Vekki, Anders<br />
Helenius, Antti Haapala ja Tomi Haustola heittävät<br />
hetkeksi uutisvitsit nurkkaan ja nousevat stand up -lavoille.<br />
Noin viikon stand up -kiertue <strong>2020</strong> riisuu esiintyjät tvrooleistaan,<br />
ja tarjolla on kaksi tuntia puhdasta naurukarkeloa<br />
stand up -komiikan parissa. Vekki, Helenius, Haapala ja<br />
Haustola lupaavat avautua lavalla heitä koskettavista<br />
aiheista, etenkin sellaisista, joita televisiossa ei nähdä.<br />
”<br />
Koomikot lupaavat<br />
avautua lavalla<br />
aiheista, joita<br />
televisiossa<br />
ei nähdä.<br />
Näyttämö: Arena-näyttämö<br />
Ensi-ilta: 6.3.<strong>2020</strong>, seuraavat esitykset 7.3, 13.3, 3.4.<br />
Kesto: noin 2 t<br />
Ikäraja: K-16<br />
Puhdasta<br />
naurukarkeloa!<br />
MIIKA STORM<br />
36
Poimi parhaat palat | Jatkuu<br />
NILS KROGELL<br />
Saikkua,<br />
kiitos! OSA 3<br />
Rooleissa: Mikko Kivinen, Ville<br />
Keskilä ja Kalle Pylvänäinen<br />
Ohjaus: Otto Kanerva ja työryhmä<br />
Laulut: Ismo Leikola<br />
Ensi-ilta: 27.2.<strong>2020</strong> Studio Pasila<br />
Saikkua,<br />
kiitos!<br />
OSA 3<br />
Ratkiriemukkaat<br />
Saikkua, kiitos!<br />
ja Lisää saikkua,<br />
kiitos! -esitykset<br />
ovat keränneet<br />
jo lähes 200 000<br />
katsojaa!<br />
› Suomalainen terveydenhuolto lääkäreineen<br />
ja potilaineen on aiheena<br />
todellinen runsaudensarvi, josta riittää<br />
yhä uutta kerrottavaa. Niinpä meillä on<br />
kunnia esitellä teille: Saikkua, kiitos!<br />
OSA 3.<br />
Sama tuttu hulvaton työryhmä jatkaa<br />
kaikille suomalaisille samaistuttavien<br />
aiheiden käsittelyä hervottoman sketsihuumorin<br />
keinoin. Otto Kanervan<br />
ohjaamaa esitystä täydentää oivallisesti<br />
itsensä Ismo Leikolan kirjoittamat<br />
laulut, joita loistavat näyttelijät Mikko<br />
Kivinen, Ville Keskilä ja Kalle Pylvänäinen<br />
tulkitsevat antaumuksella.<br />
Saikkua, kiitos! OSA 3 saa ensiiltansa<br />
helmikuussa <strong>2020</strong> Helsingin<br />
Kaupunginteatterissa.<br />
TAPIO VANHATALO<br />
18. loppuunmyyty<br />
esitysvuosi<br />
käynnissä!<br />
Marie Jones<br />
Kiviä taskussa<br />
Rooleissa: Martti Suosalo ja Mika Nuojua<br />
Ohjaus: Pentti Kotkaniemi<br />
Suomennos: Henri Kapulainen<br />
Koreografia: Tuovi Rantanen<br />
Lavastus ja puvut: Jyrki Seppä<br />
Valosuunnittelu: Teppo Saarinen<br />
Äänisuunnittelu: Ari-Pekka Saarikko<br />
Ensi-ilta: 24.10.2002 Studio Pasila<br />
Charlie ja Jake, Martti Suosalo (oik.) ja<br />
Mika Nuojua, kulkevat näytelmässä läpi<br />
monen miehen elämän. Ihmiskohtaloihin ja<br />
kokemuksiin limittyy myös Irlannin historia.<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 37
| Lilla Teatern |<br />
Faktiska händelser<br />
”<br />
Birthe Wingren<br />
tillbaka på scen<br />
i Finland.<br />
"Medan vi bär in grejorna i hyrestrean meddelar han plötsligt att han<br />
inte kommer att flytta med mej. Men det ämnet är så otroligt tungt<br />
och sorgset och finskt. Och det speglar inte alls mej som person."<br />
Faktiska händelser handlar om vad<br />
som kan hända på ett lokaltåg till<br />
Hangö, om ett protestläger i Pyhäjoki,<br />
om äktenskap och skilsmässor, om att<br />
vara ensam på en ö, om en hälsoundersökning<br />
på Mejlans, om ett barn<br />
som föds för tidigt…<br />
"Men det är så, jag gör sällan beslut.<br />
Saker händer, så är man där: kärlek<br />
uppstår, barn kommer till världen, jobb<br />
erbjuds, skilsmässor blir ofrånkomliga..."<br />
Faktiska händelser har uppstått ur en<br />
enkät till mänskor som varit på Lilla<br />
Teatern under det gångna spelåret.<br />
Vi har frågat efter deras åsikter och<br />
tankar i olika frågor, och om det finns<br />
någon situation ur deras liv som de<br />
skulle vilja se gestaltad på en teaterscen.<br />
Av ett hundratal svar har vi gjort<br />
ett urval. Det utgör ett grupporträtt av<br />
mänskor i Helsingforsregionen och<br />
Nyland, en panel om dagens samhällsproblem<br />
och en rad berättelser om<br />
sådant som har varit viktigt eller minnesvärt<br />
i mänskors liv.<br />
"Bästa beslutsfattare. Avgå. Politikernas<br />
era är förbi. Tid för mänskor att<br />
ta över.”<br />
Faktiska händelser är en föreställning<br />
om livets skiftningar. Den är stundtals<br />
komisk och underhållande, den<br />
är också allvarlig eller sorglig, den<br />
berättar om vardagen på en rad olika<br />
sätt. Föreställningen vilar på det enkla<br />
och personliga tilltalet, på en gång<br />
underhållning och undersökning, och<br />
innehåller en hel del musik.<br />
Vi hoppas att den utgör en bild av<br />
sådant som finns i tiden, liksom av det<br />
mänskligt tidlösa.<br />
"Men å andra sidan kanske det<br />
egentligen är de där sorgliga berättelserna<br />
som jag kan tänka att det “där<br />
borde man få se”. Där finns ofta ett<br />
hopp ändå. Det är kanske det litteraturen<br />
och konsten ger oss - en möjlighet<br />
att se att det finns hopp fast tillvaron<br />
kan verka mörk, hopplös."<br />
ROBERT SEGER<br />
Tekstitetään<br />
suomeksi<br />
Faktiska<br />
händelser<br />
I rollerna: Birthe Wingren,<br />
Niklas Häggblom, Linda<br />
Zilliacus, Joachim Wigelius,<br />
Kira-Emmi Pohtokari och<br />
Alexander Wendelin<br />
Regi: Joakim Groth<br />
Scenografi:<br />
Katariina Kirjavainen<br />
Dramaturg:<br />
Elisa Makarevitch<br />
Dräkter: Maria Rosenqvist<br />
Ljus: Ville Aaltonen<br />
Ljud: Antero Mansikka<br />
Smink och peruk:<br />
Jutta Kainulainen<br />
Premiär: 11.1.<strong>2020</strong><br />
Lilla Teatern<br />
38 Teatteriin 1/<strong>2020</strong>
| Lilla Teatern |<br />
Morfars Mauser<br />
”<br />
Det är<br />
berättelsen<br />
om hur<br />
mobbning<br />
sätter sina<br />
spår.<br />
› Morfars Mauser är en hudlös skildring av en vänskap<br />
mellan två pojkar som båda, av olika skäl, befinner sig<br />
lägst ner i hackordningen i 80-talets Grankulla. Rolle<br />
växer upp under knapra förhållanden med en ensamstående<br />
och hårt arbetande mamma. Klasskamraten<br />
Henrik har ingen brist på pengar, däremot nog på<br />
trygghet och vuxennärvaro. Ena dagen är Henrik och<br />
Rolle vänner, nästa dag ansluter sig Henrik till Rolles<br />
mobbare.<br />
Pjäsen har fått sitt namn av en verklig pistol som<br />
författaren Marcus Rosenlund hittade i sitt barndomshem.<br />
Pistolen i pjäsen är, liksom mycket annat i<br />
pjäsen, plockat ur Rosenlunds egna erfarenheter om<br />
att vara utsatt för mobbning.<br />
Morfars Mauser är inte bara berättelsen om en<br />
pistol, det är berättelsen om utsatthet, om sociala<br />
klyftor, om hur trycket i tryckkokaren som är Rolles<br />
huvud, växer – och om vad som hände sen.<br />
Tekstitetään<br />
suomeksi<br />
Marcus Rosenlund<br />
Morfars<br />
Mauser<br />
I rollerna: Tobias Zilliacus,<br />
Joachim Wigelius, Pia<br />
Runnakko och Markus Riuttu<br />
Regi: Michaela Granit<br />
Scenografi och kostym:<br />
Heidi Wikar<br />
Ljus: Ville Aaltonen<br />
Ljud: Niklas Lundström<br />
Smink och peruk:<br />
Jutta Kainulainen<br />
Premiär: 11.3.<strong>2020</strong><br />
Lilla Teatern<br />
HENRIK SCHÜTT / OONA KAVASTO<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 39
| Lilla Teatern |<br />
En musikalkomedi<br />
om vänskap,<br />
familj och rollerna<br />
vi spelar.<br />
› Det perfekta livet skildrar<br />
moderskap, vänskap och äktenskap<br />
i dagens värld. Vi möter<br />
fyra nära vänner som befinner<br />
sig i olika skeden av livet. Musikalen<br />
ger en klarögd och ärlig<br />
inblick i livet hos kvinnor som<br />
försöker räcka till för allt och<br />
alla, och vars liv rymmer såväl<br />
glädje och humor som desperation.<br />
Men framför allt handlar<br />
Det perfekta livet om vänskap<br />
som hjälper en igenom svåra<br />
tider.<br />
Amity Dry<br />
Det perfekta<br />
livet<br />
I rollerna: Daniela Fogelholm,<br />
Minna Kettunen-Enberg, Nina<br />
Palmgren och Sarah Nedergård<br />
Regi: Jukka Nylund<br />
Översättning: Marika Westerling<br />
Skådespelarcoach: Mia Hafrén<br />
Kapellmästare: Marko Hilpo<br />
Dräktplanering: Nina Ukkonen<br />
Producent: Ona Sandberg<br />
Orginalproduktion: Popjam<br />
Productions och Daniel Sparrow<br />
Productions<br />
Spelplan: 23.3, 26.3 och 27.3.<br />
Längd: ca 2 h 30 min inkl paus.<br />
SARA FORSIUS<br />
Gästspel<br />
ABC<br />
Biljetter<br />
› Biljettkassan tfn (09) 3940 22<br />
Första linjen 2, må–fr kl. 9–17.30,<br />
Djurgårdsvägen 5, lö kl. 11– 19<br />
endast föreställningsdagar, samt<br />
en timme före föreställningen i Lilla<br />
Teaterns foajé. Biljetter återlöses<br />
eller bytes ej. Försenade släpps in<br />
efter ev. paus.<br />
› Företags- och gruppförsäljning<br />
tfn (09) 3940 371 Må–fr kl. 9–16,<br />
förhandsförsäljning till grupper<br />
(minst 20 personer), beställda<br />
föreställningar, teaterpaket och<br />
företagskort.<br />
› Lippupiste<br />
Bokningar må-lö kl. 9-21, sö<br />
kl. 10-18 tfn 0600 900 900, lippu.fi<br />
eller lippu.fi/försäljningsställen<br />
Pausservering<br />
Sodexo tfn (09) 3940 334,<br />
må–fr kl. 11–15. Reservationer<br />
kan även göras via nätet på<br />
shop.sodexo.fi/hkt<br />
Föreställningen<br />
ställs in<br />
Endast när ett oöverkomligt hinder<br />
inträffar. Du kan då byta ut din<br />
biljett till en annan föreställning<br />
eller få pengarna tillbaka. Teatern<br />
ersätter inga andra utgifter.<br />
Gratis parkering<br />
Vi erbjuder två timmar gratis<br />
parkering i P-CityForum / EuroPark.<br />
Be att få en krediteringsbiljett i<br />
garderoben innan föreställningen<br />
börjar.<br />
Textning<br />
Vi textar våra föreställningar via<br />
appen Thea. Du kan låna en iPod i<br />
garderoben eller ladda ner appen<br />
på förhand till din egen smartphone.<br />
Under föreställningen följer du sedan<br />
textningen på din egen skärm som<br />
fungerar som textningsapparat.<br />
Vänligen notera att applikationen<br />
använder mycket batteri så kom med<br />
fulladdad telefon. Appen Thea kan<br />
du ladda ner gratis från App Store<br />
eller Google Play.<br />
Tekstitys: Esitykset tekstitetään suomeksi<br />
ja ruotsiksi Thea-sovelluksen<br />
kautta. Voit lainata iPodin narikasta<br />
tullessasi tai voit ennen vierailuasi ladata<br />
sovelluksen puhelimeesi, ja seurata<br />
tekstitystä omalta näytöltäsi. Sovellus<br />
on ladattavissa ilmaiseksi App<br />
Storesta tai Google Playsta. Lataathan<br />
puhelimesi ennen näytöstä.<br />
Rabatter på<br />
normalprisbiljetter:<br />
› Grupper på minst 20 personer<br />
får rabatt á 2 € / biljett.<br />
› Grupper på minst 30 personer<br />
får rabatt á 3 € / biljett.<br />
› Grupper på minst 100 personer<br />
får rabatt á 5 € / biljett.<br />
Pensionärsrabatten är 3 € / biljett.<br />
Skolelever och studerande -50 %<br />
på normalprissatta biljetter.<br />
Rabatterna gäller inte fredags-,<br />
lördags- och söndagsföreställningar,<br />
alla biljetter säljs då till normalpris.<br />
Till barnbiljetter och foajéföreställningar<br />
beviljas inga rabatter.<br />
Max. en rabatt per biljett.<br />
40 Teatteriin 1/<strong>2020</strong>
VESA TYNI<br />
| Vierailuesitys |<br />
"Esityksen nimi<br />
liittyy olennaisesti<br />
nykyhetkeen<br />
yhteiskunnassamme<br />
ja<br />
ihmisten kasvuun<br />
siinä samassa<br />
murroksessa",<br />
Iikka Kivi kertoo.<br />
Iikka Kivi –<br />
Spede on kuollut<br />
Näyttämö: Arena-näyttämö<br />
Esitys: 28.2.<strong>2020</strong><br />
Kesto: n. 2 t, sis. väliajan<br />
Ikäraja: K-16<br />
Hervottoman hauska stand up -show<br />
Naurun tasapainosta ja Noin viikon uutisista<br />
tuttu stand up -koomikko Iikka Kivi<br />
palaa Arena-näyttämölle keväällä <strong>2020</strong>!<br />
Esityksessään pohjoisen törkymöykky<br />
Kivi tarttuu aikaamme armottomasti<br />
hartioista kiinni ja istuttaa alas kunnon<br />
juttutuokioon. Mihin katosi se 2000-<br />
luvun optimismi, jolloin Nokia oli nousussa,<br />
Suomi pärjäsi rallissa ja kaikki oli<br />
niin turvallisesti ja hyvin?<br />
Sooloshow Spede on kuollut kertoo<br />
vuoroin hervottoman hauskasti ja viiltävän<br />
traagisesti sopeutumisvaikeuksista<br />
mahdottomaan historian jaksoon.<br />
”<br />
Kivi tarttuu<br />
aikaamme<br />
armottomasti<br />
hartioista kiinni<br />
ja istuttaa<br />
alas kunnon<br />
juttutuokioon.<br />
Nautintoja kaikille aisteille<br />
TEATTERIELÄMYKSEN KRUUNAAVAT SYÖTÄVÄ JA JUOTAVA.<br />
Tilaa tarjoilut viimeistään 12 tuntia ennen esitystä osoitteesta shop.sodexo.fi/hkt<br />
tai myyntipalvelustamme arkisin 11-15 numerosta (09) 394 0334.<br />
Kokoamme myös ryhmille näyttävät buffet-tarjoilut esitysten yhteyteen<br />
ja eri tilaisuuksiin. Yhteydenotot kaupunginteatteri@sodexo.com.<br />
Tervetuloa teatteriin!<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 41
| Osallistu |<br />
Oletko sinä<br />
teatteritietäjä<br />
vailla vertaa?<br />
Vastaa ja voita<br />
teatteriliput<br />
kahdelle!<br />
Lähetä vastauksesi tammikuun<br />
<strong>2020</strong> loppuun mennessä osoitteessa:<br />
hkt.fi/kilpailu<br />
Oikein vastanneiden kesken<br />
arvotaan kymmenen kahden<br />
hengen lippupakettia.<br />
Vastaa ja voita!<br />
1. Humisevan harjun naispääosassa<br />
Catherinena esiintyy<br />
a) Oona Airola b) Saara Melala<br />
c) Miina Soutula d) Aada Huopaala?<br />
2. Pienen merenneidon patsas löytyy<br />
a) Lontoosta b) Berliinistä<br />
c) Ateenasta d) Kööpenhaminasta?<br />
3. Mikä seuraavista tarkoittaa<br />
polyfonista musiikkikappaletta tai<br />
kappaleen osaa<br />
a) juupa b) tuuba<br />
c) fuuga d) puula?<br />
4. Tähtisadetta-komedian on<br />
kirjoittanut koomikko<br />
a) Steve Coogan b) Steve Carell<br />
c) Steve Martin d) Steven Wright?<br />
5. Kirjailija Annikki Kariniemi asui<br />
a) Ylistarossa b) Ylöjärvellä<br />
c) Ylitorniossa d) Ylivieskassa?<br />
6. Le Coq -komedian takana olevat<br />
Timo Kahilainen ja Heikki Vihinen<br />
ovat tuttuja hauskuuttajia<br />
a) Alivaltiosihteeristä b) Fakta hommasta<br />
c) Iltalypsystä d) Kummelista?<br />
7. Kiviä taskussa -näytelmän<br />
tapahtumat sijoittuvat<br />
a) Irlantiin b) Suomeen<br />
c) Espanjaan d) Itävaltaan?<br />
8. Fingerpori-sarjakuvaa piirtää<br />
a) Milla Paloniemi b) Mauri Kunnas<br />
c) Pertti Jarla d) Juba Tuomola?<br />
9. Emily Brontë oli<br />
a) ranskalainen b) englantilainen<br />
c) ruotsalainen d) belgialainen?<br />
10. Venäläisen leipäkaljan<br />
toinen nimi on<br />
a) borssi b) lassi<br />
c) kvassi d) bredubisse?<br />
tapahtumasi<br />
teatterissa<br />
› Teatteritalon luonnonläheinen ja poikkeuksellinen<br />
ympäristö Helsingin ytimessä antaa tilaa mielikuvitukselle.<br />
Suuren suosion saaneet teatterikierrokset,<br />
taiteilijatapaamiset, teatterityöpajat sekä teatterin<br />
monipuolinen ohjelmisto tekevät teatterista poikkeuksellisen<br />
elämyksellisen paikan työpajoille,<br />
kokouksille ja muille yritystilaisuuksille.<br />
› Suuren näyttämön lämpiössä voimme järjestää<br />
päivätapahtumanne tai yhdistää iltatilaisuutenne<br />
teatterin ohjelmistoon. Lämpiössä sijaitsee vuokrahintaan<br />
kuuluva näyttämö, jossa kiinteä AVtekniikka.<br />
Järjestetään seuraava tilaisuutenne meillä,<br />
teatterin huippuammattilaiset auttavat<br />
ideoinnissa ja teknisessä toteutuksessa.<br />
Asiakkuusvastaava<br />
Mikko Peltoniemi<br />
mikko.peltoniemi@hkt.fi, 050 300 9009<br />
› Helsingin Kaupunginteatterin Dinner & Show -illoissa<br />
pääset ruokailemaan herkullisesta buffetista teatteritalon<br />
parvekelämpiössä, nauttimaan erikoisohjelmasta<br />
ja katsomaan näytelmää parhailta<br />
permantopaikoilta.<br />
Pieni merenneito – taianomainen ilta<br />
› to 7.5. tai pe 8.5. › Hinta 150 € / katsoja<br />
› Liput ja lisätiedot hkt.fi tai p. 09 394 022<br />
Toteutamme Dinner & Show -iltoja myös<br />
ryhmille tilauksesta saatavuuden mukaan.<br />
42 Teatteriin 1/<strong>2020</strong>
ABC<br />
|<br />
Lipunmyynti<br />
› Lippumyymälä<br />
• Puh. (09) 3940 22<br />
• Ensi linja 2, 00530 Helsinki<br />
ma-pe klo 9–17.30<br />
• Yritys- ja ryhmämyynti<br />
ma–pe klo 9–16,<br />
puh. (09) 3940 422<br />
Ennakkomyynti ryhmille, tilausnäytännöt,<br />
teatteripaketit ja yrityskortit.<br />
• Eläintarhantie 5<br />
La klo 11–19 esityspäivinä,<br />
muulloin tuntia ennen esitystä.<br />
Yksittäis- ja ryhmävaraukset, myös<br />
lahjakortit ja käsiohjelmat. Kannattaa<br />
kysyä peruutuspaikkojakin. Emme vaihda<br />
tai hyvitä lunastettuja lippuja.<br />
› Lippupiste<br />
• Puh. 0600 900 900<br />
ma–la 9–21, su 10–18<br />
(2 €/min+pvm)<br />
• Verkkokauppa:<br />
Osoitteiden hkt.fi tai lippu.fi kautta<br />
pääsee verkkokauppaan. Kertaoston<br />
enimmäismäärä on 35 lippua.<br />
Maksutavat<br />
Käteinen, laskutus, debit- ja credit-kortit,<br />
lahjakortit (HKT ja Lippupiste) ja kulttuuriedut.<br />
Alennukset peruslipuista<br />
• Eläkeläiset: 3 € alennus / lippu<br />
• Koululaiset ja opiskelijat: - 50 %<br />
peruslipun hinnasta<br />
• min 20 hengen ryhmälle 2 € alennus/lippu,<br />
sis. 1 ilmaisen lipun<br />
• min 30 hengen ryhmälle 3 € alennus/lippu,<br />
sis. 1 ilmaisen lipun<br />
• min 100 hengen ryhmälle 4 € alennus/lippu,<br />
sis. 2 ilmaista lippua<br />
• lastenlippu: alle 17-vuotiaille<br />
Alennukset ovat voimassa esityksissä maanantaista<br />
torstaihin. Perjantai-, lauantai- ja sunnuntaiesityksissä<br />
kaikki liput ovat peruslipun hintaisia.<br />
Lastenlippujen hintoihin, lämpiöesityksiin, stand<br />
up -klubeille eikä joihinkin vierailuihin myönnetä<br />
alennuksia. Ei päällekkäisiä alennuksia.<br />
Emme vaihda tai hyvitä lunastettuja lippuja.<br />
Näytännön alettua katsomoon pääsee väliajalla.<br />
Ravintolapalvelut<br />
Suuri näyttämö, pieni näyttämö,<br />
Studio Pasila, Lilla Teatern:<br />
Sodexo, puh. (09) 3940 334,<br />
ma–pe klo 11–15,<br />
shop.sodexo.fi/hkt<br />
Arena-näyttämö:<br />
Cafè Talo ma–pe klo 14–17,<br />
puh. 040 1639 923,<br />
cafetalo.fi/tilaatarjoilut<br />
Pyörätuolilla<br />
Yhteydenotot puh. (09) 3940 422.<br />
Paikkoja rajoitetusti. Ilmoita jo<br />
varatessasi pyörätuolin käytöstä.<br />
Näytäntö peruuntuu<br />
Vain ylivoimaisen esteen sattuessa.<br />
Asiakas voi tällöin vaihtaa lippunsa uuteen<br />
tai saa lippua vastaan lipun hinnan takaisin.<br />
Lippuhyvitykset tulee hakea kuukauden<br />
sisällä peruutuksesta. Teatteri ei korvaa<br />
muita kuluja.<br />
Tupakointi esityksissä<br />
Esityksissä mahdollisesti käytettävät savukkeet<br />
ovat viranomaisten vaatimusten mukaiset.<br />
Yritysten kutsuvieraskortti<br />
Yrityksen omalla nimellä varustettu kutsuvieraskortti,<br />
jonka saaja voi vaihtaa haluamansa<br />
esityksen lippuihin. Aina parhaat paikat.<br />
Lahjakortti<br />
Myynnissä lippumyymälässä, Lippupisteen<br />
myyntipisteissä ja verkkokaupassa. Vuoden<br />
voimassa, eri hintaisia. Valitusta kortista<br />
riippuen käyvät maksuvälineenä Helsingin<br />
Kaupunginteatterin lippumyymälässä,<br />
Lippupisteen myyntipisteissä (ei R-kioskit)<br />
sekä verkkokaupassa.<br />
Osoitteenmuutokset<br />
info@hkt.fi, puh. (09) 394 022<br />
Asiakaspalautteet<br />
hkt.fi/palaute<br />
Teatterin toimisto<br />
Helsingin Kaupunginteatteri,<br />
Ensi linja 2, 00530 Helsinki,<br />
puh. (09) 39401<br />
Tilaa uutiskirje hkt.fi/uutiskirje<br />
Yleisötyö<br />
Yleisötyövastaava Mirja Neuvonen,<br />
puh. 040 352 3969, mirja.neuvonen@hkt.fi,<br />
hkt.fi/tapahtumat<br />
Viestintä<br />
Kaisa Pelkonen, puh. 040 552 3788,<br />
kaisa.pelkonen@hkt.fi<br />
Lippujen hinnat<br />
Suuri näyttämö |<br />
Eläintarhantie 5<br />
Pieni merenneito, kesto 2 t 25 min<br />
(permanto / parveke)<br />
aikuiset 88 €, 78 €, 73 € / 83 €, 73 €, 68 €<br />
lapset 44 €, 39 €, 36 € / 41 €, 36 €, 31 €<br />
Tatu ja Patu Helsingissä, kesto avoin<br />
aikuiset 45 € / 40 €<br />
lapset 23 € / 18 €<br />
Vihainen leski 45 € / 40 €, kesto 2 t 25 min<br />
Humiseva harju 45 € / 40 €, 30 €*, kesto avoin<br />
*Permannolla sijaitsevasta lavaste-elementistä<br />
johtuen saattaa osassa parvekkeen keskiosan<br />
paikoista olla ajoittain näkörajoitteita.<br />
| Pieni näyttämö |<br />
Eläintarhantie 5<br />
Everstinna 34 €, kesto 2 t 10 min<br />
Tähtisadetta 39 €, kesto avoin<br />
Stalinin suloinen ruoska 39 €, kesto avoin<br />
| Pienen näyttämön lämpiö |<br />
Eläintarhantie 5<br />
Tahvo ja Bella 10 €, kesto noin 35 min<br />
| Arena-näyttämö |<br />
Hämeentie 2<br />
Mies, joka rakasti järjestystä 36 €, 1 t 35 min<br />
Le Coq – taistelu ravintolasta 43 €, kesto avoin<br />
Noin viikon stand up 28 €, kesto 2 t<br />
Iikka Kivi – Spede on kuollut 26 €, kesto 2 t<br />
Aulikki Oksasen 75-vuotisjuhlakonsertti 35 €<br />
| Studio Pasila |<br />
Ratamestarinkatu 5<br />
Kiviä taskussa 39 €, kesto 2 t 30min<br />
Fingerpori 35 €, kesto 2 t<br />
Club act!one 26 €, kesto 2 t<br />
Saikkua, kiitos! OSA 3 34 €, kesto avoin<br />
Kaksivärinen fuuga 31 €, kesto avoin<br />
| Lilla Teatern |<br />
Georgsgatan 30<br />
Faktiska händelser 34 €, kesto avoin<br />
Morfars Mauser 34 €, kesto avoin<br />
Det perfekta livet 35 €, kesto avoin<br />
Hinnat sis. palvelumaksun ja<br />
10 % arvonlisäveroa.<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 43
* Ensi-ilta<br />
• Ennakko<br />
| Suuri näyttämö |<br />
Eläintarhantie 5<br />
| Pieni näyttämö |<br />
Eläintarhantie 5<br />
| Pienen näyttämön lämpiö |<br />
Eläintarhantie 5<br />
| Arena-näyttämö |<br />
Hämeentie 2<br />
| Studio Pasila |<br />
Ratamestarinkatu 5<br />
| Lilla Teatern |<br />
Georgsgatan 30<br />
10.1. Pe 19.00 Everstinna 19.00 Faktiska händelser•<br />
11.1. La 13.00 Pieni merenneito 19.00 Everstinna 19.00 Fingerpori 18.00 Faktiska händelser*<br />
19.00 Vihainen leski<br />
14.1. Ti 19.00 Faktiska händelser<br />
15.1. Ke 19.00 Faktiska händelser<br />
16.1. To 19.00 Vihainen leski 19.00 Fingerpori<br />
17.1. Pe 19.00 Vihainen leski 19.00 Everstinna 19.00 Fingerpori<br />
18.1. La 13.00 ja 19.00 Pieni merenneito 13.00 Everstinna 14.00 Kiviä taskussa 18.00 Faktiska händelser<br />
19.1. Su 19.00 Club act!one<br />
20.1. Ma<br />
21.1. Ti 19.00 Fingerpori<br />
22.1. Ke 19.00 Fingerpori 19.00 Faktiska händelser<br />
23.1. To 19.00 Faktiska händelser<br />
24.1. Pe 18.30 Pieni merenneito 19.00 Everstinna 19.00 Club act!one<br />
25.1. La 13.00 Pieni merenneito 19.00 Everstinna 11.00 Tahvo ja Bella 19.00 Fingerpori<br />
19.00 Vihainen leski 22.00 Club act!one<br />
26.1. Su<br />
27.1. Ma<br />
28.1. Ti 19.00 Humiseva harju• 19.00 Tähtisadetta• 19.00 Faktiska händelser<br />
29.1. Ke 19.00 Humiseva harju• 19.00 Tähtisadetta* 19.00 Faktiska händelser<br />
30.1. To 19.00 Humiseva harju* 17.00 Tahvo ja B ella 19.00 Club act!one<br />
31.1. Pe 19.00 Vihainen leski 19.00 Everstinna 19.00 Fingerpori<br />
1.2. La 13.00 Vihainen leski 13.00 Everstinna 13.00 Fingerpori<br />
19.00 Humiseva harju 19.00 Tähtisadetta 19.00 Club act!one 18.00 Faktiska händelser<br />
3.2. Ma 17.00 Tahvo ja Bella<br />
4.2. Ti 19.00 Humiseva harju 17.00 Tahvo ja Bella 19.00 Le Coq – taistelu ravintolasta•<br />
5.2. Ke 18.30 Pieni merenneito 19.00 Le Coq – taistelu ravintolasta• 19.00 Faktiska händelser<br />
6.2. To 13.00 Humiseva harju 19.00 Tähtisadetta 19.00 Le Coq – taistelu ravintolasta* 19.00 Faktiska händelser<br />
18.30 Pieni merenneito<br />
7.2. Pe 18.30 Pieni merenneito 19.00 Tähtisadetta 19.00 Club act!one<br />
8.2. La 13.00 Pieni merenneito 13.00 Everstinna 11.00 Tahvo ja Bella 13.00 Le Coq – taistelu ravintolasta 19.00 Fingerpori<br />
19.00 Vihainen leski 19.00 Tähtisadetta 22.00 Club act!one<br />
11.2. Ti 17.00 Tahvo ja Bella 19.00 Le Coq – taistelu ravintolasta<br />
12.2. Ke 19.00 Humiseva harju 17.00 Tahvo ja Bella 19.00 Le Coq – taistelu ravintolasta<br />
13.2. To 13.00 Humiseva harju 19.00 Tähtisadetta 19.00 Fingerpori<br />
19.00 Vihainen leski<br />
14.2. Pe 18.30 Pieni merenneito 19.00 Tähtisadetta 19.00 Le Coq – taistelu ravintolasta 19.00 Club act!one 19.00 Faktiska händelser<br />
15.2. La 13.00 Pieni merenneito 13.00 Tähtisadetta 11.00 Tahvo ja Bella 13.00 Le Coq – taistelu ravintolasta 19.00 Fingerpori 18.00 Faktiska händelser<br />
19.00 Vihainen leski 19.00 Everstinna 22.00 Club act!one<br />
18.2. Ti 19.00 Humiseva harju 17.00 Tahvo ja Bella 19.00 Le Coq – taistelu ravintolasta<br />
19.2. Ke 19.00 Vihainen leski 19.00 Tähtisadetta 19.00 Fingerpori<br />
20.2. To 19.00 Vihainen leski 19.00 Tähtisadetta 19.00 Fingerpori<br />
21.2. Pe 18.30 Pieni merenneito 19.00 Everstinna 19.00 Le Coq – taistelu ravintolasta 19.00 Club act!one<br />
22.2. La 13.00 Pieni merenneito 13.00 Everstinna 11.00 Tahvo ja Bella 13.00 Le Coq – taistelu ravintolasta 19.00 Club act!one 13.00 Faktiska händelser<br />
19.00 Vihainen leski 19.00 Tähtisadetta<br />
25.2. Ti 17.00 Tahvo ja Bella 19.00 Le Coq – taistelu ravintolasta 19.00 Saikkua, kiitos! Osa 3•<br />
26.2. Ke 19.00 Vihainen leski 19.00 Everstinna 19.00 Saikkua, kiitos! Osa 3•<br />
27.2. To 13.00 Vihainen leski 19.00 Tähtisadetta 19.00 Le Coq – taistelu ravintolasta 19.00 Saikkua, kiitos! Osa 3* 19.00 Faktiska händelser<br />
18.30 Pieni merenneito<br />
28.2. Pe 19.00 Vihainen leski 19.00 Tähtisadetta 19.00 Iikka kivi – spede on kuollut 19.00 Faktiska händelser<br />
29.2. La 13.00 Vihainen leski 13.00 Tähtisadetta 19.00 Le Coq – taistelu ravintolasta 19.00 Saikkua, kiitos! Osa 3<br />
19.00 Humiseva harju 19.00 Everstinna<br />
Helmikuu Tammikuu<br />
Muutokset mahdollisia, katso ajankohtainen tilanne kalenteristamme: hkt.fi/kalenteri<br />
44 Teatteriin 1/<strong>2020</strong>
* Ensi-ilta<br />
• Ennakko<br />
| Suuri näyttämö |<br />
Eläintarhantie 5<br />
| Pieni näyttämö |<br />
Eläintarhantie 5<br />
| Pienen näyttämön lämpiö |<br />
Eläintarhantie 5<br />
| Arena-näyttämö |<br />
Hämeentie 2<br />
| Studio Pasila |<br />
Ratamestarinkatu 5<br />
| Lilla Teatern |<br />
Georgsgatan 30<br />
2.3. Ma 19.00 Mies, joka rakasti järjestystä<br />
3.3. Ti 19.00 Stalinin suloinen ruoska• 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta<br />
4.3. Ke 19.00 Stalinin suloinen ruoska• 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta<br />
5.3. To 19.00 Humiseva harju 19.00 Stalinin suloinen ruoska*<br />
6.3. Pe 18.30 Pieni merenneito 19.00 Tähtisadetta 19.00 Noin viikon stand up 19.00 Saikkua, kiitos! Osa 3<br />
7.3. La 13.00 Pieni merenneito 13.00 Tähtisadetta 11.00 Tahvo ja Bella 19.00 Noin viikon stand up 13.00 Saikkua, kiitos! Osa 3<br />
19.00 Humiseva harju 19.00 Stalinin suloinen ruoska 19.00 Club act!one<br />
8.3. Su 16.00 Helise taivas<br />
9.3. Ma 19.00 Everstinna<br />
10.3. Ti 19.00 Everstinna 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Morfars Mauser•<br />
11.3. Ke 19.00 Stalinin suloinen ruoska 19.00 Mies, joka rakasti järjestystä 19.00 Saikkua, kiitos! Osa 3 19.00 Morfars Mauser*<br />
12.3. To 18.30 Pieni merenneito 19.00 Tähtisadetta 19.00 Mies, joka rakasti järjestystä 19.00 Saikkua, kiitos! Osa 3<br />
13.3. Pe 19.00 Humiseva harju 19.00 Stalinin suloinen ruoska 19.00 Noin viikon stand up 19.00 Club act!one 19.00 Morfars Mauser<br />
14.3. La 13.00 Humiseva harju 13.00 Stalinin suloinen ruoska 11.00 Tahvo ja Bella 13.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Club act!one 18.00 Morfars Mauser<br />
19.00 Pieni merenneito 19.00 Tähtisadetta 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta<br />
16.3. Ma 19.00 Mies, joka rakasti järjestystä<br />
17.3. Ti 19.00 Everstinna 19.00 Mies, joka rakasti järjestystä 19.00 Morfars Mauser<br />
18.3. Ke 19.00 Stalinin suloinen ruoska 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Morfars Mauser<br />
19.3. To 19.00 Stalinin suloinen ruoska 19.00 Mies, joka rakasti järjestystä 19.00 Kaksivärinen fuuga* 19.00 Faktiska händelser<br />
20.3. Pe 18.30 Pieni merenneito 19.00 Tähtisadetta 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta<br />
21.3. La 13.00 Pieni merenneito 13.00 Tähtisadetta 11.00 Tahvo ja Bella 13.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Kaksivärinen fuuga<br />
19.00 Humiseva harju 19.00 Everstinna 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 22.00 Club act!one<br />
23.3. Ma 19.00 Mies, joka rakasti järjestystä 19.00 Kiviä taskussa 19.00 Det perfekta livet<br />
24.3. Ti 18.30 Pieni merenneito 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Kiviä taskussa<br />
25.3. Ke 18.30 Pieni merenneito 19.00 Tähtisadetta 19.00 Kiviä taskussa<br />
26.3. To 19.00 Humiseva harju 19.00 Stalinin suloinen ruoska 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Saikkua, kiitos! Osa 3 19.00 Det perfekta livet<br />
27.3. Pe 19.00 Humiseva harju 19.00 Tähtisadetta 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Kaksivärinen fuuga 19.00 Det perfekta livet<br />
28.3. La 13.00 Pieni merenneito 13.00 Everstinna 13.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Club act!one 18.00 Faktiska händelser<br />
19.00 Pieni merenneito 19.00 Tähtisadetta 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta<br />
30.3. Ma 18.30 Pieni merenneito 19.00 Mies, joka rakasti järjestystä 19.00 Saikkua, kiitos! Osa 3<br />
31.3. Ti 18.30 Pieni merenneito 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Saikkua, kiitos! Osa 3 19.00 Morfars Mauser<br />
Huhtikuu<br />
Maaliskuu<br />
1.4. Ke 13.00 Pieni merenneito 19.00 Tähtisadetta 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Kaksivärinen fuuga 19.00 Morfars Mauser<br />
19.00 Humiseva harju<br />
2.4. To 19.00 Humiseva harju 19.00 Tähtisadetta 19.00 Kaksivärinen fuuga<br />
3.4. Pe 18.30 Pieni merenneito 19.00 Stalinin suloinen ruoska 19.00 Noin viikon Stand up 19.00 Kiviä taskussa 19.00 Faktiska händelser<br />
4.4. La 13.00 Pieni merenneito 13.00 Everstinna 13.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Kiviä taskussa 18.00 Faktiska händelser<br />
19.00 Pieni merenneito 19.00 Tähtisadetta 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 22.00 Club act!one<br />
14.4. Ti 18.30 Pieni merenneito 19.00 Stalinin suloinen ruoska 19.00 Saikkua, kiitos! Osa 3<br />
15.4. Ke 18.30 Pieni merenneito 19.00 Stalinin suloinen ruoska 19.00 Kiviä taskussa<br />
16.4. To 13.00 Humiseva harju 19.00 Tähtisadetta 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Kiviä taskussa<br />
18.30 Pieni merenneito<br />
17.4. Pe 19.00 Humiseva harju 19.00 Tähtisadetta 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Kaksivärinen fuuga<br />
18.4. La 13.00 Pieni merenneito 13.00 Everstinna 13.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Club act!one 18.00 Morfars Mauser<br />
19.00 Pieni merenneito 19.00 Tähtisadetta 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta<br />
20.4. Ma 19.00 Kaksivärinen fuuga<br />
21.4. Ti 19.00 Humiseva harju 19.00 Stalinin suloinen ruoska 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Saikkua, kiitos! Osa 3 19.00 Morfars Mauser<br />
22.4. Ke 13.00 Humiseva harju 19.00 Tähtisadetta 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Saikkua, kiitos! Osa 3 19.00 Morfars Mauser<br />
18.30 Pieni merenneito<br />
23.4. To 18.30 Pieni merenneito 19.00 Saikkua, kiitos! Osa 3<br />
24.4. Pe 19.00 Tähtisadetta 19.00 Kaksivärinen fuuga<br />
25.4. La 13.00 Pieni merenneito 13.00 Tähtisadetta 13.00 Le coq - taistelu ravintolasta 19.00 Club act!one 18.00 Morfars Mauser<br />
19.00 Pieni merenneito 19.00 Everstinna 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta<br />
27.4. Ma 19.00 Stalinin suloinen ruoska 19.00 Kaksivärinen fuuga<br />
28.4. Ti 19.00 Humiseva harju 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Kaksivärinen fuuga 19.00 Morfars Mauser<br />
29.4. Ke 18.30 Pieni merenneito 19.00 Tähtisadetta 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Morfars Mauser<br />
30.4. To 18.30 Pieni merenneito 19.00 Tähtisadetta 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Club act!one<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 45
* Ensi-ilta<br />
• Ennakko<br />
| Suuri näyttämö |<br />
Eläintarhantie 5<br />
| Pieni näyttämö |<br />
Eläintarhantie 5<br />
| Arena-näyttämö |<br />
Hämeentie 2<br />
| Studio Pasila |<br />
Ratamestarinkatu 5<br />
| Lilla Teatern |<br />
Georgsgatan 30<br />
2.5. La 13.00 Pieni merenneito 13.00 Everstinna 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Saikkua, kiitos! Osa 3<br />
19.00 Pieni merenneito 19.00 Tähtisadetta 22.00 Club act!one<br />
4.5. Ma 19.00 Kaksivärinen fuuga<br />
5.5. Ti 19.00 Kaksivärinen fuuga 19.00 Morfars Mauser<br />
6.5. Ke 18.30 Pieni merenneito 19.00 Everstinna 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Morfars Mauser<br />
7.5. To 18.30 Pieni merenneito 19.00 Tähtisadetta 19.00 Club act!one 19.00 Morfars Mauser<br />
8.5. Pe 18.30 Pieni merenneito 19.00 Tähtisadetta 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Saikkua, kiitos! Osa 3 19.00 Morfars Mauser<br />
9.5. La 13.00 Pieni merenneito 13.00 Tähtisadetta 13.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 14.00 19.00 Saikkua, kiitos! Osa 3<br />
19.00 Pieni merenneito 19.00 Everstinna 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Club act!one<br />
11.5. Ma 19.00 Kiviä taskussa<br />
12.5. Ti 19.00 Kiviä taskussa<br />
13.5. Ke 19.00 Saikkua, kiitos! Osa 3<br />
14.5. To 19.00 Everstinna 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Saikkua, kiitos! Osa 3<br />
15.5. Pe 19.00 Tähtisadetta 19.00 Club act!one<br />
16.5. La 13.00 Everstinna 13.00 Le Coq - taistelu ravintolasta 19.00 Club act!one<br />
19.00 Tähtisadetta 19.00 Le Coq - taistelu ravintolasta<br />
Toukokuu<br />
Lisänäytännöt<br />
yleisön pyynnöstä!<br />
46 Teatteriin 1/<strong>2020</strong>
› Olavi ei ymmärrä nykyajan ihmisiä, jotka eivät osaa<br />
enää mitään hyödyllisiä taitoja, eivätkä tiedä kuinka<br />
asioiden kuuluu olla. Hän on joutunut eläkkeelle<br />
työpaikastaan, ja hänet on syrjäytetty asumisoikeusyhdistyksen<br />
puheenjohtajan pallilta. Lisäksi Olavin<br />
sydän on särkynyt, eikä hän tiedä, kuinka jatkaa elämäänsä<br />
yksin. Mies, joka rakasti järjestystä on lämminhenkisen<br />
huumorin värittämä draamakomedia.<br />
Äkäinen, mutta ehdottomasti valloittava.<br />
”<br />
–<br />
Taneli Mäkelän karisma<br />
riittäisi täyttämään<br />
suuremmankin lavan.<br />
Helsingin Sanomat, Laura Kytölä<br />
TUOMO MANNINEN<br />
Fredrik Backman – Marie Persson Hedenius<br />
– Johan Rheborg – Emma Bucht<br />
Mies, joka rakasti järjestystä<br />
Rooleissa: Taneli Mäkelä<br />
Ohjaus: Marcus Groth<br />
Suomennos: Päivi Storgård<br />
Dramaturgi: Sanna Niemeläinen<br />
Lavastus: Finnur Arnar<br />
Pukusuunnittelu: Bjarni Thorsson<br />
Valosuunnittelu: Bjarni Thorsson ja Paavo Kykkänen<br />
Äänisuunnittelu: Frank Hall<br />
Naamiointi: Tuula Kuittinen<br />
Ensi-ilta: 3.10.2019 Arena-näyttämö<br />
Esitysoikeuksia valvoo Suomen Teatteritoimisto<br />
– Teateragenturen i Finland<br />
Kun uusi naapuri muuttaa<br />
perheineen vastapäiseen<br />
rivitalohuoneistoon ja<br />
peruuttaa heti alkuunsa<br />
Olavin postilaatikon<br />
kumoon, alkaa hauska ja<br />
sydäntälämmittävä tarina<br />
takkuisesta kissasta, odottamattomasta<br />
ystävyydestä,<br />
rakkaudesta ja kunnollisten<br />
työkalujen tärkeydestä.<br />
Olavi joutuu haluamattaan<br />
apuun ja tutustuu samalla<br />
uusiin naapureihinsa, ”tomppeliin”,<br />
tämän iranilaistaustaiseen<br />
vaimoon Parvanehiin<br />
ja heidän kahteen lapseensa.<br />
Ehkä elämällä onkin<br />
vielä jotakin Olavia varten.<br />
1/<strong>2020</strong> Teatteriin 47
Tatu_ja_Patu_215x245.pdf 1 20.11.2019 12.04