Pohjanmaan opettaja 2/2019
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
POHJANMAAN OPETTAJA
ÖSTERBOTTENS LÄRARE
2/2019 22.11.2019
www.oajpohjanmaa.fi
Kohti kevään
sopimus neuvotteluja
Kaikki opetusalan virka- ja työehtosopimukset
päättyvät maaliskuun 2020
lopussa. Jo tässä vaiheessa voi aavistella, että
neuvottelut tulevat olemaan tavanomaista
hankalammat. Ensimmäiset ennusmerkit
tästä tulivat tietoon syyskuun lopulla,
kun Kunta-alan koulutettu hoitohenkilöstö
KoHo ry (Tehy, SuPer, Spal) irtisanoi
kunnallisen pääsopimuksen päättymään
31.3.2020. KoHo:n tavoitteena on uuden
sote-alan työ- ja virkaehtosopimuksen aikaansaaminen
kunta-alalle. Pääsopimuksen irtisanominen
on ensimmäinen askel tähän suuntaan, jos uutta
sopimusta havitellaan.
Pääsopimuksen keskeinen sisältö liittyy siihen, mitä
työ- ja virkaehtosopimuksia kunta-alalla solmitaan ja
ketkä niistä sopivat. Seuraavien kuukausien aikana
KT Kuntatyönantajien ja pääsopijajärjestöjen olisi sovittava
uusi pääsopimus, jotta voidaan neuvotella ja
sopia uusista kunta-alan työ- ja virkaehtosopimuksista
1.4.2020 alkavalle sopimuskaudelle. KT:n ja muiden
kunta-alan pääsopijajärjestöjen (Julkisalan koulutettujen
neuvottelujärjestö JUKO ry sekä Julkisen alan
unioni JAU (JHL, Jyty)) mielestä sote-alan työehtojen
ja palkkauksen kehittäminen ei edellytä erillistä työja
virkaehtosopimusta vaan kehittämistyötä voidaan
edelleen tehdä osana KVTES:n kokonaisuutta.
Pääsopimuksen irtisanominen ja sen luomat normaalista
poikkeavat lisäväännöt luovat vain osan tulevan
neuvottelukierroksen vaikeuskertoimesta. Julkisen
talouden alamäki ja työnantajan puheet palkankorotusvaran
niukkuudesta, kiky-tuntien kohtalo, Tehyn
ajama ylimääräinen korotus hoitohenkilöstölle, julkisen
puolen pitkäaikaisen, yli sopimuskausien kestävän palkkaohjelman
saaminen sekä palkansaajien ostovoiman
turvaaminen – siinä listaa tavoitteista tämän kierroksen
neuvottelupöytään. Huomioitavaa on myös, että vientiteollisuuden
työnantaja ja työntekijäpuoli vahtivat tarkasti,
ettei julkinen puoli tule saamaan heitä suurempia
sopimuskorotuksia. Kun tähän kaikkeen lisätään OAJ:n
omat neuvottelutavoitteet, joita on kerätty mm. syksyn
jäsenilloissa, on rakennettavana vaikea sopimuspalapeli.
Jokaisen sopimuskierroksen yhteydessä tärkeää roolia
esittää järjestövalmius. Hyvän neuvottelutuloksen saavuttamiseksi
jokaisella järjestöllä tulee olla uskottava
järjestövalmius. Uskottava järjestövalmius tarkoittaa
kykyä toimeenpanna tehokas työtaistelu silloin,
Med sikte på vårens
avtalsförhandlingar
Alla arbets- och tjänstekollektivavtal
går ut i slutet av mars 2020. Redan
nu kan man ana att förhandlingarna
kommer att vara svårare än vanligt. De
första tecknen på detta kom fram i slutet
av september då kommunsektorns utbildade
vårdpersonal KoHo rf (Tehy, SuPer,
Spal) sade upp det kommunala huvudavtalet
från och med 31.3.2020. KoHO:s
mål är att åstadkomma ett nytt arbets- och
tjänstekollektivavtal inom kommunernas
social- och hälsovårdssektor. Uppsägningen av huvudavtalet
är det första steget i denna riktning – om man
är ute efter ett nytt avtal.
Det centrala innehållet i huvudavtalet beror på hurdana
arbets- och tjänstekollektivavtal som tecknas inom
kommunsektorn och vilka som avtalar om dem. Under
de kommande månaderna borde Kommunarbetsgivarna
och huvudavtalsorganisationerna komma överens om
ett nytt huvudavtal för att man ska kunna teckna
nya arbets- och tjänstekollektivavtal inom kommunsektorn
för den nya avtalsperioden som börjar 1.4.2020.
Kommunarbetsgivarna och andra huvudavtalsorganisationer
inom kommunsektorn (JUKO ry och Offentliga
sektorns union JAU (JHL, Jyty)) anser att utvecklandet
av arbetsvillkoren och lönerna inom social- och hälsovården
inte förutsätter något separat arbets- och tjänstekollektivavtal
utan att utvecklingsarbetet fortfarande
kan utföras som en del av AKTA.
Uppsägningen av huvudavtalet och de kamper utöver
det normala som detta åstadkommer utgör endast en
del av svårigheterna under den kommande förhandlingsrundan.
Nedförsbacken i den offentliga ekonomin
och arbetsgivarens prat om de knappa löneförhöjningstillgångarna,
kiky-timmarnas öde, den tilläggshöjning
för vårdpersonalen som drivs av Tehy, möjligheterna
att lyckas åstadkomma ett löneprogram som gäller över
avtalsperiodgränserna samt tryggandet av löntagarnas
köpkraft är några av de mål som kommer att behandlas
vid förhandlingsbordet. Det är också värt att beakta
att exportindustrins arbetsgivare och arbetstagarpart
noggrant övervakar att den offentliga sektorn inte får
mer avtalsfördelar än de själva får. Då man ännu lägger
till OAJ:s egna förhandlingsmål som samlats in bland
annat under höstens medlemskvällar, är det ett svårt
avtalspussel som ska lösas.
Organisationsberedskapen spelar en viktig roll
jos neuvottelutilanne sitä vaatii. Järjestövalmiuden tulee
olla niin vahva ja uskottava, että neuvottelujen muut
osapuolet tiedostavat sen ja kunnioittavat sitä.
Järjestövalmiuden täytäntöönpanossa lakko on äärimmäinen
keino, joka ei ole koskaan mikään tavoite.
Ensisijaisesti pyritään sopimukseen sopien ja sovitellen.
Kuitenkin jos lakkoon joudutaan, jäsenten täytyy tietää
selkeästi, miksi näin tehdään ja mitä sillä tavoitellaan.
Näitä syitä jokaisen on hyvä miettiä tulevaa kevättä
ajatellen. Mikä on sellainen itseä koskeva syy, jonka
vuoksi olisit valmis lakkoon? Tai minkä kokisit niin
tärkeäksi asiaksi, että olisit valmis lakkoon toisten opettajien
puolesta?
Kun sopimukseen aikanaan päästään, jää jokin tärkeäkin
tavoite saavuttamatta. Tämä hiertää osaa jäsenistöstä
hyvinkin paljon. Se on täysin ymmärrettävää.
Ihmettelyä aiheuttaa myös se, että jotain pieneltä tuntuvaa
tavoitetta ei saada läpi. Myös työnantajalla on
tavoitteita, joiden läpimeno on sen intresseissä. Näiden
yhdistelemisen tuloksena syntyy sopimus, joka on aina
kokonaisuus ja hyväksytään sellaisena. Jos sopimukseen
halutaan esim. yleistä linjaa selkeästi parempia palkankorotuksia,
siihen vaaditaan jäsenistön vankkaa tukea,
jopa lakkoon ryhtymistä. Mutta silloin haetaan aina
isoja voittoja. Pienen asian takia lakkoon ei kannata
ryhtyä.
Kari Nieminen
puheenjohtaja
OAJ Pohjanmaa
2/2019
Toimituskunta:
Lasse Mansikka-aho
päätoimittaja
mansikkalasse@gmail.com
040 559 4033
vid varje förhandlingsrunda. För att uppnå ett gott förhandlingsresultat
bör varje organisation ha en trovärdig
organisationsberedskap. En trovärdig organisationsberedskap
innebär att man har en förmåga att verkställa
en effektiv arbetskonflikt då förhandlingssituationen
så kräver. Organisationsberedskapen bör vara så stark
och trovärdig att de övriga parterna i förhandlingarna
är medvetna om den och respekterar den.
Vid verkställandet av organisationsberedskapen är
strejk det yttersta alternativet men det är aldrig ett mål.
I första hand försöker man uppnå en överenskommelse
genom att diskutera och medla. Men om en strejk blir
oundviklig måste medlemmarna veta exakt varför man
går i strejk och vad man eftersträvar. Med tanke på våren
finns det skäl att var och en funderar på dessa orsaker.
Vad skulle få dig att vara beredd på att strejka? Vilken
fråga skulle du uppleva som så viktig att du skulle vara
beredd på att strejka för andra lärare?
Då man i sinom tid uppnår ett avtal kommer även
något av de viktiga målen att förbli ouppnådda. Detta
bekymrar en del av medlemmarna mycket och det är
helt förståeligt. Det väcker också förundran att ett mål
som känns litet inte fås igenom. Även arbetsgivaren har
mål, och det ligger i hans eller hennes intresse att driva
igenom dem. Genom att kombinera dessa till ett resultat
uppstår ett avtal som alltid är en helhet och godkänns
som sådant. Om man vill uppnå löneförhöjningar som
är betydligt större än den allmänna linjen krävs ett starkt
stöd från medlemmarna – och till och med att man är
beredd på strejk. Men i sådana fall eftersträvas alltid
stora segrar. Det lönar sig inte att strejka för en liten sak.
Kari Nieminen
ordförande
OAJ Österbotten
22.11.2019
Heli Katajamäki, YLL
Merja Tomperi-Olkkonen, OAO
Tiina Kankkonen, OAY
Antti Hynönen, OAY
Mikko Metsäranta, OAY
Ann-Sofi Röj-Lindberg, FSL
Minna Herttua-Niemi, LTOL
ISSN:
0785-9260
Painopaikka:
Waasa Graphics Oy
Kansikuva: Matti Sippola
2 2/2019
2/2019
3
Työhyvinvointia,
sopimusedunvalvontaa,
koulutuspolitiikkaa
ja järjestön
kehittämistä
OAJ haluaa nostaa jäsenistön työhyvinvoinnin
edistämisen esiin koko
järjestössä. Siksi OAJ:n hallitus on nimennyt
alkavan lukuvuoden työhyvinvoinnin
teemalukuvuodeksi.
Työhyvinvointi on tärkeää tietysti työssä
jaksamisen ja viihtymisen kannalta. Se
tuo tai vie energiaa myös koko muuhun
elämäämme ja heijastuu kokonaishyvinvointiimme.
Siksi siitä on puhuttava ja siksi
sitä on jatkuvasti kehitettävä.
Teemalukuvuosi tai teemoitetut kuukaudet eivät
ratkaise työhyvinvoinnin kokonaistilaa, vaan toimia
tarvitaan jatkuvasti. On kuitenkin välttämätöntä nostaa
erityisesti paikallistasolla ja koulu-, päiväkoti-, oppilaitos-
ja tutkijayhteisöissä omat työhyvinvointia uhkaavat
tekijät ja niiden yhteinen ratkaiseminen rakentavaan ja
ratkaisukeskeiseen pohdintaan. Tärkeimmät ratkaisut
tehdään aina yhteisöjen sisällä.
Edessämme ensi keväänä on koko jäsenkuntaamme koskettava
työ- ja virkaehtosopimusten neuvottelukierros.
Sopimukset ovat katkolla 31.3.2020.
Tulevissa sopimuksissa sovitaan palkankorotuksista
ja muista työehtoja koskevista parannuksista.
Neuvottelupöydässä ovat jo myös ns. kiky-tuntien jatko
ja varhaiskasvatuksen opettajien siirto kvtes-sopimuksesta
muiden opettajien tapaan ovtes:iin.
Neuvottelukierrokseen kohdistuu paljon odotuksia,
koska vuodesta 2011 tehtyjen keskistettyjen ratkaisujen
vuoksi ovat palkankorotukset olleet erittäin niukkoja.
On tarpeen tässäkin yhteydessä muistuttaa, että likipitäen
koko työmarkkinakenttä on ollut valmis niukkoihin
palkankorotuksiin suomalaisen viennin tukemiseksi,
työllisyyden parantamiseksi ja julkisen talouden vahvistamiseksi.
Opettajat ja muut koulutus-, kasvatus- ja
tutkimusalan palkansaajat ovat saaneet täsmälleen samantasoiset
palkankorotukset kuin yli 90 prosenttia muusta
palkansaajakentästä. Nyt odotetaan enemmän.
Välbefinnande i
arbetet, kollektivavtalsbevakning,
utbildningspolitik
och organisationsutveckling
Det pågående läsåret utlystes av
styrelsen till temaår för välbefinnande
i arbetet. OAJ satsar på och vill
utveckla välbefinnande i arbetet på alla
verksamhetsnivåer.
Det är viktigt att må bra och orka i arbetet.
Det här återspeglar sig också på människans
totala välbefinnande och således
på hela livet. Därför måste välbefinnande
i arbetet diskuteras och ständigt utvecklas.
Ett temaläsår i sig är inte avgörande
för helheten eftersom det behövs kontinuerliga åtgärder.
Men det är nödvändigt att på lokalnivå lyfta fram
riskfaktorer vad gäller arbetshälsan i skolor, daghem,
läroanstalter och forskargemenskaper och tillsammans
försöka hitta uppbyggande lösningar. De bästa lösningarna
kommer man fram till gemensamt.
På våren förhandlar vi om medlemmarnas tjänste- och
arbetskollektivavtal. Avtalen går ut 31.3.2020.
I de kommande förhandlingarna avtalar man om
löneförhöjningar och andra anställningsvillkor. På förhandlingsbordet
finns också arbetstidsförlängningen,
de så kallade kiky-timmarna. Vi kommer också att
förhandla om att få lärarna inom småbarnspedagogik
över från det allmänt kommunala avtalet till lärarnas
UKTA-avtal.
Förväntningarna på avtalsrörelsen är stora eftersom
löneförhöjningarna har varit mycket knappa efter de
centraliserade avtalslösningarna från år 2011. Också i
det här sammanhanget är det skäl att påminna om att
nästan hela arbetsmarknadsfältet har varit berett på
blygsamma löneökningar för att stödja den finländska
exporten och därigenom förbättra sysselsättningen och
stärka den offentliga ekonomin. Lärare och andra löntagare
inom sektorn för utbildning, fostran och forskning
har fått löneförhöjningar på exakt samma nivå som
över 90 procent av övriga löntagarfältet. Nu väntas mer.
Exportindustrin öppnar höstens arbetsmarknads-
Vientiteollisuus avaa työmarkkinakierroksen tämän
syksyn aikana. Siitä syntyy perustaa muille sopimusaloille.
On selvää, että jos haetaan yli yleisen linjan
palkkatasoon selkeää tasokorotusta, se edellyttää työtaistelutoimia,
siis lakkoja. Jokaisen on tarpeen henkilökohtaisesti
aloittaa oman lakkovalmiutensa nostaminen,
jos sitä vaikka keväällä tarvitaan.
Tavoitteenamme ei koskaan ole lakko tai muut työtaistelutoimet,
vaan hyvät ja oikeudenmukaiset sopimukset.
Nyt neuvottelupöydässä on kuitenkin edellä
kuvaamiani vaikeita asioita normaalin neuvottelukierroskokonaisuuden
lisäksi.
Antti Rinteen hallitus on aloittanut työnsä ja iloksemme
on siirrytty koulutuksen, kasvatuksen ja tutkimuksen
osalta resurssileikkauksista rahoituksen palauttamiseen.
Mistään resurssilisäyksistä ei puhuta vielä vuosiin, koska
leikkaukset olivat yhteensä pari miljardia euroa ja nyt
palautuksia on luvassa reilut 300 miljoonaa. Suunta
on onneksi kuitenkin kääntynyt. Voin vakuuttaa, että
OAJ on tehnyt valtavasti vaikuttamistyötä suunnan
muuttamiseksi. Työtä on kuitenkin jatkettava, jotta
tällä tuoreella uralla jatketaan eteenkin päin.
Käynnistimme vuoden 2019 alussa kaksivuotisen OAJ:n
toiminnan kehittämishankkeen. Sen juuret ovat jo kesän
2018 pohdinnoissa nostaa OAJ ammattijärjestötoiminnan
uudistamisen lippulaivaksi. Hanke jatkuu
vuoden 2020 loppuun, ja siihen kiinteästi liittyen OAJ:n
valtuusto hyväksyy toukokuussa 2020 OAJ:lle uuden
strategian.
Meillä OAJ:n johdossa on kova halu haastaa kaikki
jäsenet mukaan pohtimaan tulevaisuuden järjestötoiminnan
keskeisiä kysymyksiä. Haluamme tarjota
osallistumismahdollisuuden aivan jokaiselle jäsenelle.
Olkaakin aktiivisia sekä suoraviestinnässä OAJ:n toimiston
suuntaan että valitsemiinne luottamushenkilöihin.
Nyt on mahdollisuus vaikuttaa oman yhteisen
järjestömme toiminnan suuntaviivoihin ja toimintaraameihin
monen kanavan kautta. Keskeisiksi tarkastelun
kohteiksi ovat jo nousseet monimutkainen järjestörakenteemme,
yksittäisen jäsenen vaikuttamismahdollisuudet
ja viestintämme. Niihin ja muihin asioihin on
erityisesti koko tämän lukuvuoden ajan mahdollisuus
ottaa kantaa.
Voimia, jaksamista, tukea ja yhteisöllisyyttä tärkeisiin
tehtäviisi yhteiskuntamme tulevaisuuden
rakentamisessa!
Olli Luukkainen
OAJ:n puheenjohtaja
runda. Det här skapar ett utgångsläge för andra avtalsområden.
Det är givet att om man eftersträvar en
klar löneförhöjning över den allmänna linjen kommer
det att krävas stridsåtgärder, det vill säga strejker. Alla
ska personligen börja höja sin strejkberedskap ifall den
eventuellt kommer att behövas under våren.
Vårt mål är aldrig att strejka eller att ta till andra
stridsåtgärder, utan målet är goda och rättvisa avtal.
Men nu har vi utöver en vanlig avtalsrörelse dessutom
de ovan nämnda svåra frågorna på förhandlingsbordet.
Antti Rinnes regering har kommit igång med sitt arbete
och till vår glädje går man in för att återbörda pengar
till utbildning, fostran och forskning som gick förlorade
i resursnedskärningarna. Men vi talar inte på många år
om någon resursökning eftersom nedskärningarna gick
lös på sammanlagt ett par miljarder euro och nu utlovas
300 miljoner tillbaka. Till all lycka har ändå riktningen
vänt och jag kan intyga att OAJ har gjort ett enormt
påverkansarbete för kursändringen. Och vi fortsätter
att påverka för att kursen framåt ska hållas.
OAJ inledde i början av året ett tvåårigt projekt för
att utveckla sin verksamhet. Tanken på OAJ som ett
flaggskepp för en förnyad fackorganisationsverksamhet
är lockande. Projektet pågår fram till slutet av år
2020 och i maj samma år godkänner fullmäktige organisationens
nya strategi som är starkt förknippad med
reformarbetet.
OAJ-ledningen vill utmana alla medlemmar att fundera
på hur organisationsverksamheten ska utformas i
framtiden. Vi vill erbjuda varje medlem en möjlighet att
delta, så var aktiva i kommunikationen med både OAJ:s
kansli och era förtroendevalda. Det finns många kanaler
för att påverka linjedragningar och ramarna för allas vår
gemensamma organisationsverksamhet. Vår invecklade
organisationsstruktur, enskilda medlemmars påverkansmöjligheter
och vår kommunikation är centrala frågor
som ska granskas. Ni har möjlighet att ta ställning till
de här och andra frågor under pågående läsår.
Jag önskar er ork, stöd och vi-anda i ert viktiga arbete!
Olli Luukkainen
OAJ:s ordförande
4 2/2019
2/2019
5
Lärarna bara en pusselbit i stödmaskineriet
Att alla ska få må bra i samhället och i
skolan är vi rätt eniga om. Och många
elever i dagens skola mår alldeles utmärkt.
Många ges möjligheten till livslångt lärande
kantat av välmående. Men en växande
skara elever brottas med illamående
av olika slag.
Läroplanen utgår från att skolan ska ta
ansvar. Elever förväntas få stöd i sitt lärande
och för att växa. Skolan är en bred
arena med ett brett uppdrag att tillgodose
allas rätt till det stöd som behövs.
I det nuvarande regeringsprogrammet finns flera
hundra miljoner reserverade för utbildning. Regeringen
ser glädjande nog att någonting måste göras åt landets
utbildningssystem. Det verkar finnas en uppriktig vilja
att tillrättalägga missförhållanden.
Förebygg illamåendet – ingrip i tid
Regeringens satsning på småbarnspedagogiken känns
rätt. Ett tidigt ingripande i problem, åtföljt av systematiska
åtgärder ger garanterat resultat.
Effekten av insatser i tidiga år eliminerar fortsatta
svårigheter och förebygger i förlängningen illamåendet.
En satsning på behörig och kunnig personal inom
småbarnspedagogiken är en av grundförutsättningarna
för en enhetlig lärstig för individen.
Grundfinansieringen inom den grundläggande utbildningen
har sjunkit, och man skönjer ingen förbättring
på den punkten. Sammankopplar man det med
kommunernas försämrade ekonomi så står vi inför ett
akut läge vad elevers rätt till stöd beträffar.
Lärardimensionering värt att testa
Vi har idag en grundskola som levererar allt större
skillnader vad inlärningsresultat beträffar. Och det
i en verksamhetskultur där vi samtidigt talar om
mobbning och ökande psykisk ohälsa. För att kunna
garantera eleverna det stöd för inlärning som de
enligt lag har rätt till kunde lärardimensionering,
dvs ett nyckeltal för hur många elever en lärare kan
undervisa och handleda, vara en bra början. Den
handledande läraren som ska differentiera undervisningen
så att varje elevs lärstig ska vara värd att
vandra behöver tid för individen. För att den av
regeringen initierade utvärderingen av trestegsstödet
inte enbart ska visa på ojämlik tillgång på stödformer
utgående från kommuners ekonomiska status kunde
någon typ av lärardimensioneringseffekt
med fördel ingå som en ingrediens.
Risken för regionala skillnader
I elevhälsan, den stödform som omger
eleven och reagerar på elevers mående,
finns i nuläget regionala och kommunala
skillnader.
Kvalitet och tillgång varierar mellan
kommuner och inom kommuner. Eleven
ska ha tur om hen ska få stöd. Sett ur ett
finlandssvenskt perspektiv är det extra utmanande.
Tillgången på svenskspråkiga psykologer är begränsat
och försätter kommunerna i en synnerligen besvärlig
situation. Det är vardag med kommuner som saknar
skolpsykolog. Tanken på en bindande norm för personalen
inom elevvården på andra stadiet är god, men
kräver att det finns tillgång till svenskspråkig personal
för att ge önskad effekt på individnivå.
Aktiva kommuner satsar och utarbetar egna modeller
för att möta elevvårdens ökade behov. Skolcoacher
anställs för att hantera skolvardagens illamående och
sjukskötare med psykiatrisk utbildning kompletterar
elevvårdsteam. Det mångprofessionella samarbetet
stärks och fokus har lagts på de verkliga problemen.
Modellerna är i sig goda, men systemet är ojämlikt
och skapar i förlängningen ojämlika förutsättningar för
utbildning i före detta PISA-föregångares rike.
Löp linan ut, regeringen
Redan under nästa år kommer många av regeringens
viktiga skolutvecklingsprojekt att ta fart. Skolan är en
komplex helhet och för att verkligen åstadkomma önskad
effekt måste större utvecklingshelheter med längre
tidsperspektiv skapas. Allt skolutveckling på nationell
nivå måste ha klara målsättningar. Utgående från målsättningarna
är det lätt att välja mätbara indikatorer
som kan följas upp under projektens gång samt efter att
projektet avslutats. Och framförallt måste projektens
inverkan vara kartlagda och dokumenterade innan nya
åtgärder vidtas i skolan.
För att alla ska kunna må bra på den kontinuerliga
lärstigen mot framtiden behövs långsiktig utveckling
som svarar på morgondagens behov. Regeringen har
tagit sig an morgondagens skola med stort mod, må
modet räcka hela vägen mot världens bästa skola
Inger Damlin, vice ordförande OAJ Österbotten
Ajat muuttuvat
ja me niiden mukana
Hyvä lukija! Pohjanmaan opettajalehden
julkaisussa ollaan siirtymässä
uuteen aikaan. Viime kevään
lehdessä olleen jäsenkyselyn pohjalta
OAJ Pohjanmaan hallitus on päättänyt,
että Pohjanmaan opettajan kevään 2020
numero tullaan julkaisemaan vielä sekä
printti- että verkkoversiona, mutta syksyn
2020 numero on luettavissa ainoastaan
digitaalisessa muodossa yhdistyksemme
verkkosivuilla. Muutoksella pyrimme
saamaan pääsääntöisesti kaksi kertaa vuodessa ilmestyvään
jäsenlehteemme enemmän ajankohtaisuutta.
Lehden painatus-ja postituskustannuksista säästyneillä
varoilla vahvistetaan yhdistyksemme verkkosivujen
(www.oajpohjanmaa.fi) sisällöntuotantoa yhdistyksemme
jäsenistöä mahdollisimman monipuolisesti
palvelevaan suuntaan. Lehden ilmestyminen digitaalisessa
muodossa pienentää myös sen
jättämää hiilijalanjälkeä, joten voidaan
puhua myös ilmastoteosta. Kokonaan
Pohjanmaan opettaja -lehti ei kuitenkaan
digitallsoidu. Ainakin lehden perinteinen
vaalinumero julkaistaan jatkossakin myös
printtiversiona.
Otan mielelläni vastaan lehden julkaisutapaan
liittyviä kommentteja sekä
ehdotuksia alueyhdistyksemme verkkosivujen
kehittämiseksi.
Hyvää loppuvuotta kaikille Pohjanmaan opettajan
lukijoille!
Lasse Mansikka-aho
päätoimittaja
lassema@suomi24.fi
Huolta ja huolenpitoa
Tätä kirjoittaessani pidän taukoa haravoinnista,
nautin syyslomasta ja
ihmettelen sitä, miten nopeasti tämä(kin)
syksy on mennyt. Vastahan koulut alkoivat
ja aloitin uutena OAJ Pohjanmaan
alueasiamiehenä.
Alueasiamiehenä on ollut ilo osallistua
minulle aivan uudenlaisiin tilaisuuksiin ja
oppia tuntemaan paremmin laajaa pohjalaisten
opettajien kenttää. Koska oma
opettajakokemukseni on hankittu perusopetuksen
parista, on ollut avartavaa päästä tutustumaan
myös muiden opettajien työkenttään sekä kuulla heidän
näkemyksiään ja ajatuksiaan kouluista ja koulutuksesta.
Tilaisuuksia kierrellessäni ja opettajakunnan kanssa jutellessani
olen kuitenkin huomannut, että eri asteita ja
aloja opettavia yhdistävät samat ilot ja murheet: huoli
omasta ja opiskelijoiden jaksamisesta, jatkuvasta työn lisääntymisestä,
opetustilojen kunnosta ja niin edelleen. Ilo
oppilaan ja opiskelijan pärjäämisestä on myös yhteinen.
OAJ on nimennyt lukuvuoden teemaksi työhyvinvoinnin.
Se koostuu monista eri asioista, ja melko moneen
työhyvinvoinnin osatekijään pystymme itse
vaikuttamaan. Pidä siis huoli itsestäsi: rajaa
omaa työtäsi, liiku ja syö hyvin, nauti perheesi
ja ystäviesi seurasta. Muistuta ja tsemppaa
myös kollegaasi tekemään samoin. Sovi lenkki
työkaverisi kanssa! Järjestäkää nyyttärit!
Tai istahda välillä opehuoneeseen kaikessa
rauhassa ja kysy, mitä työkaverillesi kuuluu.
Olemme jatkuvan kiireen kyllästämiä.
On projekteja, kokeita, teemoja, on painetta
aidosta kohtaamisesta ja uudesta
OPSista. Ehdotankin, että seuraavan lukuvuoden teemaksi
nostetaan PERUSTYÖ KUNNIAAN. Jätetään
kaikki ylimääräinen höttö pois ja keskitytään perustehtäväämme.
Opetetaan lapset lukemaan ja kirjoittamaan
sekä tulemaan toistensa kanssa toimeen. Tehdään se,
mikä meidän tehtävämme on. Sen pitää riittää!
Voimaa ja valoa pimeän syksyn keskelle!
Pia Latomäki
Alueasiamies
OAJ Pohjanmaa
6 2/2019
2/2019
7
Koulutussihteerin terveisiä
Olen toiminut OAJ Pohjanmaan koulutussihteerinä
vuoden 2019 alusta saakka ja sitä aikaisemmin
yhdistyksen muissa tehtävissä useamman vuoden ajan
esim. yhdistyksen varapuheenjohtajana ja Vakatiimin
vetäjänä. Perustyöhöni kuuluu esikoulun opettajan työ
ja osa-aikaisesti toimin Vaasassa varhaiskasvatuksen
opettajien, päiväkodin johtajien ja perhepäivähoidon
ohjaajien luottamusmiehenä. Olen myös valtuutettu
sekä LTOL:n että OAJ:n valtuustoissa.
Saimme vuoden alusta uuden järjestöassistentin ja
myös alueasiamies on vaihtunut kesän aikana. Otin
koulutussihteerin tehtävät vastaan osaksi siksi, etteivät
kaikki toimihenkilöt vaihtuisi uusiin samaan aikaan.
Etuna on ollut, että olemme järjestöassistentti Niinan
kanssa molemmat Vaasassa ja olemme voineet tukea
toisiamme uusissa tehtävissä.
Kevään koulutuksia oli jo suunniteltu pitkälle eikä
tarvinnut aloittaa ihan alusta. Työhöni on kuulunut vetää
yhdistyksen koulutustiimiä, joka ideoi, suunnittelee
ja järjestää alueen yhteisiä koulutuksia. Koulutukset ovat
pääasiassa edunvalvonnallisia, mutta mukaan mahtuu
myös liikunnallista ja pedagogista osuutta. Myös eri
jaostot järjestävät koulutuksia ja tilaisuuksia tarpeen
mukaan omalle opettajaryhmälleen. Olen aina tarvittaessa
apuna kutsujen ja ilmoittautumislinkkien
laatimisessa. Tärkeää koulutusten järjestämisessä on
eri opettajaryhmien välinen sekä alueellinen tasa-arvo.
Koska alueyhdistyksemme on laaja, myös koulutuksen
saralla on iso haaste järjestää koulutuksia tasaisesti
kolmen ison maakuntakeskuksemme välillä ja myös
vaihtelevasti pienemmillä paikkakunnilla. Koulutuksia
järjestetään alueyhdistystoimijoille, paikallisyhdistysten
toimijoille, luottamusmiehille, päättäjille ja jäsenille.
OAJ:n strategian mukaan koulutusta ja yhdistyksen
toiminnan muotoja tulee kehittää osallistavampaan ja
avoimempaan muotoon: se tapahtuu uusin välinein,
uusin työtavoin ja rohkein kokeiluin. Iso haaste on
saada opettajat edunvalvonnan asioiden äärelle iltaisin
tai viikonloppuisin. Jatkossa koulutuksia miettiessämme
katsomme tarkemmin kentän tarpeen ja tietysti
jatkamme hyväksi ja suosituiksi nousseita koulutuksia.
Joistakin koulutuksista joudumme jatkossa perimään
ruokailuista tai majoituksista aiheutuneita kustannuksia
myös jäseniltä, mikäli peruutus tulee ihan viime
hetkellä. Näistä on maininta kutsuissa. Minulle itselleni
haaste on ollut myös uusien teknisten sovellutusten
ja kokous- ja koulutuskäytäntöjen opettelu, mutta
onneksi aina löytyy apua ja osaamista aika läheltä.
Suuri haaste itselleni on myös oman ajan riittäminen
ja se, että teen tätä oman päivätyön ohella. Lokakuun
lopulla pääsen mukaan OAJ:n paikallistoimijoiden
koulutukseen ja toivottavasti sieltä saa vinkkejä taas
jatkoon. Seuraathan alueyhdistysten nettisivuja osoitteessa
www.oajpohjanmaa.fi ja Facebook-sivuja.
Minulle voi aina laittaa vinkkejä, toiveita ja koulutustarpeita
kentältä sähköpostiini monika.koivumaki@
edu.vaasa.fi
Teriveisin
Koulutussihteeri Monika
Koulutussihteeri Monika Krakovan seminaarissa. Taustalla liikuntavastaava Risto Haverinen.
OAJ:n Pohjanmaan
alueyhdistyksen alkutaival
OAJ:n Pohjanmaan alueyhdistys aloitti toimintansa
virallisesti 1.1.2009. Oikeastaan yhdistys oli olemassa
jo muutama kuukausi aikaisemmin, sillä se rakentui
vuodesta 1975 lähtien yleissivistävien opettajien piirijärjestönä
olleen Etelä-Pohjanmaan opettajien ammattiyhdistyspiiri
ry:n pohjalle. Ylimääräisessä kokouksessaan
syyskuun 3. päivänä 2008 piiriyhdistys muutti nimekseen
OAJ:n Pohjanmaan alueyhdistys ry. Sääntöjä muutettiin
niin, että uuden alueyhdistyksen jäseniksi saattoivat
1.1.2009 alkaen liittyä muutkin toiminta-alueen oaj:läiset:
ammatilliset opettajat, lastentarhanopettajat, yliopiston
lehtorit ja FSL:n (Finlands Svenska Lärarförbund) jäsenet.
Silloisten sääntöjen mukaan uuden alueyhdistyksen
”kotipaikka on Seinäjoen kaupunki ja sen toiminta-alueena
ovat Etelä-Pohjanmaan ja Pohjanmaan maakunnat
lukuun ottamatta Kruunupyyn, Luodon, Pedersören,
Pietarsaaren ja Uudenkaarlepyyn kuntia. Yhdistys toimii
Opetusalan Ammattijärjestö OAJ ry:n paikallisyhdistysten
sekä jäsenryhmäkohtaisten, oppilaitoskohtaisten
ja työnantajakohtaisten yhdistysten muodostamana
alueyhdistyksenä.” Yhdistyksen toiminta rahoitettiin
OAJ:n avustuksilla ja jäsenmaksulla, joka oli ja on edelleen
0,03 prosenttia henkilöjäsenen palkasta.
OAJ Pohjanmaan toiminta-alue laajentui nykyisen
kokoiseksi, kun OAJ:n hallitus päätti, että myös
Keski-Pohjanmaan alueen opettajat liittyvät sen jäseniksi
1.1.2013 lähtien. Siihen voi ajatella alueyhdistyksen
perustamisvaiheen päättyneen.
Alueyhdistysten perustamisen taustalla olivat edunvalvonnassa
tapahtuneet muutokset. Vuosituhannen alkuvuosina
monilla alueilla alkoi vahvistua käsitys, että paikallisyhdistysten
lisäksi tarvitaan kuntarajat ylittävää opettajien yhteistä
edunvalvontaa, alueyhdistyksiä. Kehitystä vauhditti OAJ:n
syysvaltuuston 2003 hyväksymä ponsi: ”OAJ:n alueellista
edunvalvontaa varten perustetaan alueelliset, kaikkien
opettajien yhteiset alueyhdistykset niille alueille, joilla on
valmius tähän. Samalla järkevöitetään järjestörakennetta
mm. päällekkäiset organisaatiot purkamalla. Alueet itse
päättävät yhdistyksen toiminta-alueen.” Toisaalta alueyhdistysten
perustamista ja alueellista edunvalvontaa pidettiin
myös turhana varsinkin Helsingin ja Uudenmaan eri opettajayhdistyksissä.
OAJ:n valtuustossa käytiin asiasta kiivasta
debattia ja myös äänestettiin useaan otteeseen.
Asia kuitenkin eteni ja vähitellen alueyhdistyksiä syntyi:
Kainuu ja Kanta-Häme 2005, Pohjois-Karjala 2006 sekä
Päijät-Häme ja Keski-Suomi 2007. Viimeksi mainittu
oli esikuvana, kun kokoonnuimme 28.–29.3.2008 hotelli
Kivitippuun Lappajärvelle keskustelemaan alueyhdistyksen
perustamisesta Pohjanmaalle. Keski-Suomen ammatillisia
opettajia edustanut Birgitta Mannila piti tilaisuudessa
erittäin hyvän esitelmän, joka vakuutti myös alueemme
ammatillisten opettajien edustajat. He olivat suhtautuneet
hankkeeseen epäröiden. Toinen tärkeä vaikuttaja oli OAJ:n
valtuuston vaasalainen puheenjohtaja Jarmo Juupaluoma.
Systemaattiseen perusteelliseen tyyliinsä Jarmo esitteli
alueyhdistyksen tarkoitusta. Lappajärvellä saimme tulevan
OAJ Pohjanmaan toiminta-alueen kaikilta opettajaryhmiltä
sitoumuksen lähteä mukaan uuteen yhdistykseen.
Päädyimme siihen, että alueyhdistys oli helpointa muodostaa
vanhan yleissivistävien opettajien ammattiyhdistyspiirin
pohjalle. Tuossa vaiheessa olin toiminut kahdeksan
vuotta vanhan OAY-piirin puheenjohtajana. Kun minut
valittiin myös uuden OAJ:n Pohjanmaan alueyhdistyksen
puheenjohtajaksi, oli toimialue minulle ja muille piiritoiminnassa
mukana olleille yleissivistäville opettajille tuttu.
Tehtävässä oli helppo jatkaa, vaikka haasteitakin piisasi.
Haastavinta oli saada uudet opettajaryhmät ”kotiutumaan”
alueyhdistykseen. Sen vuoksi perustettiin kaikille
ryhmille omat jaostot, joiden puheenjohtajat olivat samalla
OAJ Pohjanmaan varapuheenjohtajia. Parhaiten
jaostojärjestelmää hyödynsivät lastentarhanopettajat. He
organisoivat omia tilaisuuksiaan ja lastentarhanopettajille
suunnattua koulutusta. Myös yliopiston lehtorien jaosto
osasi ottaa hyödyn irti uuden alueyhdistyksen tuomista
lisäresursseista, vaikka jäsenmäärältään jaosto oli pienin.
Kaikkien jaostojen toiminta ei ollut yhtä aktiivista.
Ammatillisten opettajien hajanaisuus ja oppilaitosten keskinäinen
kilpailu heikensivät kyseisen jaoston toimintaa.
Myös järjestöosaamisen puute näkyi jaoston toiminnassa.
Ruotsinkielisiä opettajia edustanut jaosto jäi nimeksi paperilla,
sillä FSL:n edustajat olivat oman puheenjohtajakauteni,
2009– 2017, ajan vain nimellisesti mukana.
Yleissivistävien opettajien jaoston toimintaa vaikeutti se,
että OAJ Pohjanmaa oli rakennettu vanhan piirijärjestömme
pohjalle. Paikallisyhdistyksissä ehkä ajateltiin, että yleissivistävät
opettajat ovat jo vahvasti edustettuina alueyhdistyksessä,
mikä toki piti paikkansa. Niinpä jaostoon nimetyt
paikallisyhdistysten ysiläiset puheenjohtajat eivät kokeneet
jaoston kokouksiin osallistumista tärkeäksi. Sen sijaan järjestämämme
koulutukset, joita oli runsaasti, olivat suosittuja.
8 2/2019
2/2019
9
Alueyhdistyksen perustaminen oli kaikesta huolimatta
onnistunut ratkaisu. Se toi OAJ:n alueelliseen edunvalvontaan
leveämmät hartiat ja selvän kuntarajoista riippumattoman
toimijan. Se myös lisäsi eri opettajaryhmien
tietoa alueen muiden opettajien työstä ja edunvalvonnan
haasteista. Edunvalvonnan ammatillistumista edesauttoi
alueasiamiesjärjestelmä. OAJ Pohjanmaan ensimmäiseksi
alueasiamieheksi palkattiin 1.1.2012 lähtien Seppo Heinonen.
Hänen työpanostaan ostettiin kaksi päivää viikossa.
OAJ:n Pohjanmaa on virkeä,
toista vuosikymmentään
aloittanut yhdistys. Toivotan
alueyhdistyksen toimijoille
intoa ja taitoa huolehtia eri
jäsenryhmien eduista parhaalla
mahdollisella tavalla!
Ari Rousu
Nytt avtal 1.4 2020
Som bäst pågår diskussioner på olika håll i landet i olika
föreningar som hör till OAJ (däribland BTLF) angående
målsättningar för följande avtalsrunda. Vårt nuvarande avtal
AKTA tar slut sista mars 2020. Målsättningarna skall vara
klara i december 2019 då OAJs styrelse godkänner dem.
Processen går till i huvuddrag enligt nedan
1. Den enskilda medlemmen ger / kan ge förslag till
mål tex via sin förtroendeman, sin egen förening,
valkretsens styrelsemedlem eller fullmäktige ledamot
(BTLF) eller direkt till OAJs kansli
2. Den egna nationella föreningen (BTLF/SLF) sammanställer
och ger förslag till mål
3. OAJs inkomst och lönepolitiska kommitte (TUPA)
förbereder de olika avtalsmålen
4. OAJ styrelse godkänner målen eller returnerar dem
för vidare förberedelse till TUPA
5. Målen skall vara färdiga och godkända i december 2019
Därefter visar förhandlingsparterna sina mål för varandra
och tyvärr är det ofta så att arbetsgivare och arbetstagare
har väldigt olika mål. Därefter börjar man förhandla.
Från förhandling till avtal
--
Förhandlingsresultat
--
Behandlas i organisationerna
• OAJs inkomst och lönepolitiska kommitte bereder
resultaten för OAJs styrelse som godkänner
eller förkastar
• FOSUs styrelse . FOSU förutsätter att alla avtal
godkänns samtidigt
--
Samma process hos arbetsgivarorganisationerna
--
Avtal
Om avtalsresultat inte uppnås meddelas organisations
åtgärder
--
Inbjudan till förlikning
--
Förlikning ger oftast ett sämre avtal
Vad får man avtala om i arbetsavtalet? Bl.a.
--
Minimilöner
• Tillägg
• Olika lönetillägg
• Andra ersättningar som tex km ersättningar och
dagtraktamenten
--
Arbetstidsramar
--
Ledigheter semester men dock inte sämre än lagen
--
Tjänsteledighet utan lön
--
Förtroendemännens uppgifter, tidsanvändning och
ersättning
Organisationsberedskap
En effektiv och fungerande intressebevakning kräver en
pålitlig organisationsberedskap och ett gott samarbete.
Beredskapen bör vara bestående och den bör fås igång
snabbt. Beredskapen behövs som stöd för de som förhandlar.
Dock är det en av de sista åtgärderna man tar
till. En arbetsstrid bör vara motiverad både för organisationen
och medlemmarna. Det är ett sätt att uttrycka
sin respekt för sitt arbete och att stå bakom sina mål.
OM det skulle bli strejk kan det ske tidigast 16 april.
Viktigt att du har uppdaterade kontaktuppgifter på OAJ.
Helst ditt privata telefonnummer eller e-post eftersom arbetsgivaren
kan stänga av både telefon och epost tex vid strejk.
Vårt huvudmål vid förhandlingarna är att alla lärare
och speciallärare inom småbarnspedagogiken överförs
från AKTA till UKTA. Då kan man på riktigt tala om
ett gemensamt lärarskap.
Utöver det finns de flera andra mål bl.a. ett långsiktigt
löneprogram där man kunde få lön som motsvarar det
krävande och ansvarsfulla arbetet som vi gör.
Christel Sandell
Ordf. för btl sektionen
Speciallärare inom småbarnspedagogiken
Lastentarhanopettajaliitosta
Varhaiskasvatuksen
Opettajien Liitoksi
Kulunut vuosi on ollut merkittävä meille varhaiskasvatuksen
opettajille. Liittomme täytti tänä
vuonna 100 vuotta ja sitä on juhlittu monenlaisin
tapahtumin pitkin vuotta. Juhlavuosi huipentui
Lahdessa 21.–22.9.2019 pidettäviin lastentarhanopettajapäiviin.
Toki vielä yhdistykset ympäri
Suomen juhlistavat syyskokouksissaan 100-vuotiasta
Lastentarhanopettajaliittoa.
Yksi merkittävä asia juhlavuodessa on ollut liiton
nimen muutos. Lastentarhanopettajaliiton kevätvaltuusto
hyväksyi yksimielisesti liitolle uudeksi nimeksi
Varhaiskasvatuksen Opettajien Liitto VOL
ry, Småbarnspedagogikens Lärarförbund SLF rf.
Lastentarhanopettajaliiton syysvaltuusto vahvistaa vielä
tämän muutoksen.
Miksi nimi piti muuttaa? Se muutettiin, koska nykyään
puhutaan varhaiskasvatuksesta ja päivähoito on jo
vanhentunut nimike. Varhaiskasvatus korostaa lapsen
oikeutta. Varhaiskasvatuksessa luodaan pohja elinikäiselle
oppimiselle. Kun lisäksi nimikkeemme muuttuivat
varhaiskasvatuksen opettajiksi tai varhaiskasvatuksen
erityisopettajiksi, on loogista, että myös liiton nimi
kuvastaa tätä.
Muutokset varhaiskasvatuksessa ovat tapahtuneet nopeasti.Tai
oikeastaan edellinen päivähoitolaki oli voimassa
yli 40 vuotta eikä sinä aikana muutoksia juurikaan tapahtunut.
Kun varhaiskasvatus sitten siirtyi sosiaali- ja
terveysministeriön alaisuudesta opetus- ja kulttuuriministeriöön
vuonna 2013, alkoi tapahtua:
• 2015 tuli voimaan uusi varhaiskasvatuslaki
• 2016 Vasun perusteet. Ensimmäistä
kertaa normiperusteinen suunnitelma
varhaiskasvatuksessa.
• 2016 opetus- ja kulttuuriministeriö asetti varhaiskasvatuksen
neuvottelukunnan toimikaudeksi
15.9.2016 – 14.9.2019. Neuvottelukunnan
tehtävänä on vahvistaa varhaiskasvatuksen
asemaa yhteiskunnassa, edistää yhteistyötä
eri hallinnonalojen, järjestöjen, tutkimus- ja
koulutuslaitosten ja kuntien kanssa sekä tehdä
ehdotuksia varhaiskasvatuksen pitkäjänteiseksi
kehittämiseksi.
• 2017 julkaistiin varhaiskasvatuksen kehittämisen
tiekartta
• 1.9.2018 voimaan astui varhaiskasvatuslain
toinen vaihe, joka toi tarkennuksia henkilöstön
kelpoisuuksiin ja ryhmien rakenteisiin.
• 2018 Karvin laatuindikaattorit. Kansallinen
koulutuksen arviointikeskus on itsenäinen viranomainen,
joka vastaa opetuksen ja koulutuksen
kansallisesta arvioinnista.
• Arviointikeskuksen toimiala kattaa koko
koulutusjärjestelmän varhaiskasvatuksesta
korkeakoulutukseen.
• 2019 Varhaiskasvatuksen koulutusten
kehittämisfoorumi, jonka tehtävänä on
edistää varhaiskasvatuksen koulutusten ja
kouluttajien yhteistyötä, seurata varhaiskasvatuksen
koulutusten kehittämistä ja muutosprosesseja
sekä kansallista ja kansainvälistä
koulutustutkimusta, tukea varhaiskasvatuslain
toimeenpanoa ja edistää henkilöstörakenteen
toteutumista.
• 2019 Päivitetyt vasut käyttöön kunnissa 1.8.
• 2019 Karvin arvioinnin tulokset syyskuussa.
Paljon on siis tapahtunut lyhyessä ajassa. Mitähän
kaikkea ehtii tapahtua seuraavan sadan vuoden aikana?
Maailma muuttuu, mutta varhaiskasvatuksen opettajia
tarvitaan aina. Koneet eivät voi korvata meitä. Meidän
täytyy pohtia, millaisia taitoja tämän päivän lapset tarvitsevat
tulevaisuudessa. Futuristi Perttu Pölösen mielestä
tarvitaan ainakin luovuutta, ongelmanratkaisukykyä,
sopeutumiskykyä, myötätuntoa, pitkäjänniteisyyttä ja
kärsivällisyyttä.
Maarit Marjusaari,
Lastentarhanopettajaliiton hallituksen jäsen,
Keski-Pohjanmaan Lastentarhanopettajat ry:n
puheenjohtaja,
päiväkodin johtaja, Kokkola
10 2/2019
2/2019
11
OAJ Pohjanmaan
alueyhdistyksen hallituksen
seminaarimatka Krakovaan
5.–8.9.2019
Seminaarimatkaan osallistujat hotellin edessä.
Kuva: Timo Rajaniemi
Vaikka ilmastonmuutosahdistus jyskytti takaraivossa,
päätimme alueyhdistyksen hallituksella lähteä
pitämään seminaaria Puolaan. Syynä tähän oli tarkan
euron ajattelu – tulihan seminaarinpito Krakovassa paljon
halvemmaksi kuin Suomessa. Tiimityö alkoi heti
seminaaria suunniteltaessa. Jalasjärven lukion lehtori
moninkertainen opiskelijaryhmien maailmalle viejä
Jaana Tahvanainen istahti koneen ääreen ja buukkaukset
alkoivat klikkautua eetteriin. Eipä aikaakaan kun jo
iloinen 16 hengen lähtijäjoukko tapasi toisensa Helsinki-
Vantaalla ja matkan oli mahdollisuus alkaa. Ainut
harmitus oli kahden matkalaisen äkilliset poisjäännit.
Vaikka puheenjohtaja joutuikin jäämään lakeuksille,
yhdistyksen maksukortit sentään saatiin mukaan.
Koska matkakohde oli lyhyen lentomatkan päässä,
päästiin tositoimiin heti samana päivänä. Alueasiamies
Pia Latomäki ja koulutussihteeri Monika Koivumäki
vastasivat pääosin seminaarin toteutumisesta paikan
päällä. Osuuksien suunnitteluun oli edellä mainittujen
ohella osallistunut myös kiitettävästi joukko muita toimijoita.
Hotelli Wyspianski tarjosi mitä mainioimmat
puitteet matkallemme; kokoustilat, sijainti, palveluhenkisyys
ja kokoustarjoilut olivat kiitettävää luokkaa.
Sen sijaan hotellihuoneiden suhteen kaikkien vuoteiden
pehmeys ei yltänyt yli kuutosen. Saimme näet eräänä
aamuna ryhmäämme aamulenkkiseurapyyntöjen
ohella kuvamateriaalia, joka sai aamupalan maistumaan
epämiellyttävältä. Kovapintaisen ammattiyhdistysjyrän
hipiä ei sekään sentään kaikkea kestä, vaan katkennut
sängynjousi oli saanut aikaan pahaa jälkeä.
Pidimme seminaaria kolmena päivänä. Tuloksena oli
kattava muistio ja kuudenkymmenen dian paketti jatkotyöstettäväksi
täällä kotimaassa. Ne, joiden työkalenteri
ei antanut myöten osallistua matkalle, järjestivät oman
”varjoseminaarin”, jossa saatiin heidänkin ajatuksensa
käsitellyistä aiheista paperille. Eri seminaariosuuksissa
esille nousivat mm. opettajien työssä jaksaminen niin
varsinaisessa leipätyössä kuin ammattiyhdistystoiminnassakin,
työhyvinvoinnin juhlavuoden teemat, tehtävänjako
eri ammattiyhdistystasoilla, koulutusten niin
ajallinen kuin sisällöllinenkin pohdinta, edunvalvonnallisen
vaikuttamisen mahdollisuudet, tiedotuksen
haasteet nykypäivänä, nettisivujemme toimivuus, liikuntavastaavan
työsarka ja FSL:n asema ja toimintaperiaatteet
OAJ:n sisällä näin osaa mainitakseni.
Lauantaina pidimme seminaarivapaan päivän. Heti
aamusta oli kuitenkin lähtö tutustumaan matkakohteen
suosituimpaan nähtävyyteen eli Auschwitziin. Jo
matkalla virittäydyttiin aiheeseen dokumenttielokuvan
avulla ja itse kohteessa ihmisen toiminnan julmuus,
systemaattisuus ja kauheus iski vasten kasvoja laajemmassa
mittakaavassa. Tutustumiskohde pisti väen
todella mietteliääksi ja puhuttavaa aiheesta riitti vielä
pitkään. Oppaan toiveena oli, että kävijät vievät viestiä
tutuilleen, että jokaisen olisi kerran elämässään syytä
vierailla jossain keskitysleirikohteessa. Myös nykyisessä
maailmanpoliittisessa tilanteessa kauheudet ovat jonkun
ihmisen tai kansanryhmän arkea. Mietitäänpä vaikka
Syyriaa.
Matkaan sisältyi kaksi kokonaista päivää seminaarityöskentelyä ryhmätöineen.
Krakova kaupunkina näytti matkalaisille parhaat
puolensa. Ihmisten ystävällisyys, paikan ja rakennusten
kauneus, siisteys ja turvallisuuden tuntuisuus
ihanan lämpimän sään ohella houkuttelevat varmaan
palaamaan myös omatoimisesti kohteeseen.
Kokonaisuudessaan seminaarimatka oli erittäin antoisa.
Matkasta voimaantuneena suurin osa matkalaisista
palasi maanantai aamuyön pimeinä tunteina
kohti Pohjanmaata. Tiedonhaluisimmat jäivät suoraan
Helsinkiin kouluttautumaan. Seminaarin anti jalkautuu
varmasti alueyhdistyksen ja paikallisyhdistysten
hyödyksi vuoden mittaan eri yhteyksissä eri toimintojen
kautta.
Parasta kaikessa on kuitenkin toiset ihmiset. Se miten
toisemme kohtaamme ja huomioimme on kaikkista tärkeintä
riippumatta siitä mitä teemme tai missä olemme.
Hyviä kohtaamisia, työniloa ja työnimua!
Yhdistyksen sihteeri Paula Kotirinta
Kuva: Timo Rajaniemi
Lauantain matkakohteena Auschwiz ja kuva
kuuluisalta ”Työläisten portilta”.
Kuva: Timo Rajaniemi
12 2/2019
2/2019
13
Pohjanmaan opettajien syyskoulutuspäivä 5.10.2019
Täydennyskoulutusta
pää edellä
Eira Nevanpään taideliikuntakoululaisten taidonnäyte.
Kuva: Kirsi Nevanpää.
Pää edellä – positiivista pedagogiikkaa ja luovaa tylsyyttä
-teema kokosi Pohjanmaan opettajien syyskoulutuspäivään
lähes 250 aineen- ja luokanopettajaa.
Kansainvälisenä opettajien päivänä 5.10.2019 Seinäjoen
lukiolla järjestetyssä vesokelpoisessa tapahtumassa
heittäydyttiin pää edellä muun muassa ajankohtaiseen
aivotutkimukseen. Koulutuksen järjestelyistä vastasi
Etelä-Pohjanmaan aineopettajat yhdessä yhteistyöyhdistysten
kanssa.
Kirjaimellisesti pää edellä päivä myös alkoi, kun
Seinäjoen lukion rehtori Teijo Päkkilän tervetulosanojen
jälkeen Eira Nevanpään taideliikuntakoulun lapset
ja nuoret osoittivat, mihin yhteistyö, rohkeus ja into
kantavat. Yleisö lähes pidätteli hengitystään ja antoi
monet spontaanit aplodit jo kesken esityksen.
Erityisasiantuntija Pauliina Viitamies toi alueen
opettajille OAJ:n terveisiä ajankohtaisista asioista.
Erityisesti yleisöä kiinnosti ja myös huolestutti vuosityöaika.
Perusopetuksen vuosityöaikakokeilussa tavoitteena
on selvittää, saataisiinko kaikki opettajien tekemä
työ näkyväksi ja palkan piiriin, ja Viitamies korosti,
että kyseessä on vasta kokeilu, joten vuosityöajasta ei
vielä puhuta kun vaan jos. Yleisöstä tuotiin kuitenkin
esiin erityisesti aineenopettajien huoli, sillä kokeiluun
ei ole lähtenyt mukaan ainoatakaan yläkoulua, vain
yksi yhtenäiskoulu.
KM Anne-Mari Kuusimäki, ratkaisukeskeinen yksilö-
ja työyhteisövalmentaja ja tohtorikoulutettava,
kannusti huomaamaan hyvän ja muistutti, että vain
hyvinvoiva opettaja voi jakaa hyvinvointia eteenpäin.
Kuusimäen keskeinen viesti oli vuorovaikutuksen
merkitys: “Arvostus vuorovaikutuksessa on kaiken
hyvinvoinnin ja oppimisen pohjalla.” Opettajat osallistuvat
oppilaiden identiteetin rakentamiseen, koska
määrittelemme heitä ehkä huomaamattammekin ja
sanat luovat todellisuutta. Arvostava vuorovaikutus
lähteekin muutoksesta ajatuksissa: kun huomaamme
mahdolliset negatiiviset määritelmät, esim. laiska tai
juoruileva, ja käännämme ne mielessämme positiivisiksi,
Anna-Mari Kuusimäki korosti taitojen ja vahvuuksien
etsimistä.
kuten taloudellisesti toimiva ja tiedottava, näkökulman
vaihtaminen kaikuu myös sanoissamme. Kukaan tuskin
haluaa kasvattaa Kuusimäen kuvailemia teflonlapsia,
joiden itsetunto on niin heikko, etteivät he edes osaa
ottaa positiivista palautetta vastaan.
Neuropsykologi, PsL Nina Uusitalo käsitteli nuorten
aivojen toimintaa nykyisessä loputtomien ärsykkeiden
maailmassa ja perusteli kiistattomasti aivotutkimusten
tuloksilla aivan perusasioita: Koska aivosoluilla ei ole
energiavarastoja, aivojen on saatava tasaisesti polttoainetta
ravinnosta. Fyysinen aktiivisuus taas esim. ennen
koetta parantaa suoritusta, koska se auttaa ylläpitämään
tarvittavaa vireystilaa. Ravinnon ja liikunnan lisäksi
aivot kaipaavat myös lepoa, mutta kehon ja aivojen
lepo eivät ole sama asia. Vaikka keho makailisi jouten
sohvalla, aivot eivät välttämättä lepää. Uusitalo myös
muistutti aivojemme kolmesta alueesta, järkiaivoista,
tunneaivoista sekä primitiivireaktioitamme säätelevistä
ns. liskoaivoista. Esim. väsymys aiheuttaa liskoaivoissa
hälytystilan, jolloin reaktiomme eivät ole enää järjen
hallinnassa.
Jotta aivot siis voisivat hyvin, niistä pitää huolehtia,
ja tähän Uusitalo tarjosi oheisen reseptin. Uusitalo on
huolissaan meistä kaikista nykyisen työmäärän, kiireen
ja viriketulvan vuoksi. Hän onkin varma, että 30 vuoden
päästä aidosti hämmästelemme, miten olimme niin
typeriä, että kuormitimme itseämme ja aivojamme nykyiseen
tapaan.
”Nykyään on valitettavasti mahdollista välttää täysin
ikävystymisen tunne”, totesi professori Juha T.
Hakala. Ihmisiin ei ole istutettu turhia tunteita, joten
tylsyydelläkin on tehtävänsä, vaikka tylsyyttä pyritään
monin keinoin eliminoimaan. 25 vuotta luovuutta
tutkinut Hakala on löytänyt tylsyydelle merkityksen
luovuuden mahdollistajana ja arvelee, että myös lukuja
laskutaitojen heikentymisen yksi syy on, ettemme
enää siedä tylsyyttä ja puurtamista vaativaa työntekoa.
Tylsyyden estämisen sijaan pitäisikin harjoitella tylsyyden
kestämistä, ja tähän ”tylsyyden renessanssiin”
Hakala kannusti oppilaitoksia. Edelleen Hakalan viesti
opettajille oli myös herkkyys lahjakkuuden huomaamisessa.
Tutkijoiden mukaan jokaisessa on lahjakkuutta,
mutta vain murto-osa luovuudesta ja lahjakkuudesta on
käytössä, koska lahjakkuutta ei osata tunnistaa.
Hakala kertoi myös useita esimerkkejä, joissa tylsyys
on herättänyt luovuuden. Tiedätkö, millaiset arkiset
tilanteet ja jopa epäonnistumiset saivat Arthur Fryn
vuonna 1974 ajattelemaan luovasti ja kehittelemään
arkemme helpottajana tutun post it -lapun?
Suvi Levonen
14 2/2019
2/2019
15
Vaasassa on kääritty hihat
ja alettu rakentaa työelämälähtöisempää
lukiokoulutusta
Vaasan lyseon lukiossa on lähdetty kehittämään työ- ja
elinkeinoelämälähtöisempää lukiokoulutusta ja saatu
kaikki opettajat mukaan talkoisiin. Vaasan lyseon lukio on
mukana ESR-rahoitteisessa Lukion työelämäkumppanit
-hankkeessa yhdessä Turun ja Porin lukioiden sekä Turun yliopiston
ja Turun ammattikorkeakoulu kanssa. Lukion työelämäkumppanit
-hankkeen tavoitteena on rakentaa sellaista
lukioiden ja yritysten välistä kumppanuutta ja konkreettista
yhteistyötä, joka hyödyttää molempia osapuolia. Tavoitteena
on saada yritysyhteistyö luontevaksi osaksi lukiokursseja ja
lukion toimintakulttuuria ja tarjota näin lukio-opiskelijoille
ensikäden tietoa eri ammattien osaamisvaatimuksista ja työelämästä
sekä yritysten toiminnasta yleensä.
Hankkeen taustalla on työelämän yhä nopeammat
rakenteelliset ja sisällölliset muutokset, jotka asettavat
entistä suurempia vaatimuksia myös lukiossa opetettaville
tiedoille ja taidoille. Myös uusi lukiolaki ja opetussuunnitelma
edellyttävät lukioilta entistä enemmän
yhteistyötä yritysten ja korkeakoulujen kanssa, jotta
opiskelijat löytävät sujuvasti paikkansa jatko-opinnoista
ja työmarkkinoilta lukio-opintojen päätyttyä.
Uusia kursseja, oppituntikokonaisuuksia sekä
kansainvälistä yhteistyötä
Vaasan lyseon lukiossa on alettu kehittää kymmenen kehittäjäopettajan
voimin uusia työelämälähtöisiä sisältöjä
ja käytäntöjä mm. opinto-ohjaukseen, englannin kieleen
ja äidinkieleen, psykologiaan sekä yrittäjyyskasvatuksen
ja liiketalouden opintojen yhteyteen. Hankkeen
yhteydessä on suunniteltu ja toteutettu luentosarjaa,
jonka tavoitteena on esitellä kansainvälisiä uria, työtehtäviä
ja yrittäjyyttä sekä globalisoituvassa maailmassa
tarvittavia työelämä- ja businesstaitoja. Luentojen lisäksi
on järjestetty paneelikeskusteluja ja workshopeja
luentosarjan osana yhteistyössä sidosryhmien kanssa.
Myös opiskelijoita on osallistettu työelämälähtöisten
käytäntöjen kehittämiseen.
Hankeaikana on suunniteltu ja toteutettu myös kansainvälisiä
työelämälähtöisiä leirikouluja Kiinaan Shanghaihin
ja Japaniin Toyamaan ja Tokioon. Leirikoulumatkoilla on
vierailtu Vaasan alueen energiaklusterin suurien globaalien
toimijoiden vieraina Itä-Aasiassa. Näin on avattu näkymiä
lukio-opiskelijoille kansainvälisiin työuriin. Samalla on
Lukion työelämäkumppanit -hankkeen aineenopettajien työelämä- ja yrittäjyyskasvatuksen kehittämispäivässä
aineenopettajat ideoivat yritysten ja korkeakoulujen kanssa toteutettavia projekteja ja oppituntikokonaisuuksia.
Kehittämispäivän aloituksessa Wapicen toimitusjohtaja Pasi Tuominen kertoi tulevaisuuden teknologioista.
Kehittäjäopettajat Maarit Vilenius ja Hanna Perhiö verkostoitumassa Vaasan ammattikorkeakoulussa VAMK:ssa.
Hankkeen aikana on luotu verkostoja niin yritysten kuin korkeakoulujen suuntaan. Samalla on huomattu, että
verkostoissa syntyy uusia ideoita toteuttaa lukion kursseja uudella tavalla yhteistyössä sidosryhmien kanssa.
opittu kansainvälisiä työ- ja liike-elämässä tarvittavia tietoja
ja taitoja. Tavoitteena on ollut myös herättää opiskelijoiden
kiinnostus teknologian alan työtehtäviin ja Vaasan alueen
korkeakoulujen tarjoamiin koulutusmahdollisuuksiin.
Kansainvälisyys ja liiketoiminnassa korostuva kestävä kehitys
ovat selvästi lisänneet esimerkiksi tyttöjen kiinnostusta
teknologiaan.
Yhteistyötä korkeakoulujen kanssa
Hankkeen aikana on syvennetty yhteistyötä Vaasan
ammattikorkeakoulun kanssa. Vaasan lyseon lukion
ja Vaasan ammattikorkeakoulun erillisvalintakäytännön
yhteyteen on kehitetty liiketalouden,
sosiaali- ja terveysalan sekä tekniikan alan ammattikorkeakouluVISIT-vierailuja
ja ammattikorkeakoulu-
TET-käytäntö. Tutustumisvierailuissa on hyödynnetty
Teknologiateollisuuden Mytech -ohjelmaa, jota kautta
on räätälöity kaikille ensimmäisen vuoden opiskelijoille
fysiikan kurssin yhteyteen vierailu ABB:lle ja Vaasan
ammattikorkeakouluun VAMK:iin tekniikan alalle.
Lisäksi Vaasan ammattikorkeakoulun VAMK:n
kanssa on neuvoteltu tutustumiskursseja Vaasan lyseon
lukion opiskelijoille suoritettaviksi. Tehdyt kurssit
täydentävät lukiokurssien sisältöjä ja ne luetaan hyväksi
opiskelijan opintoihin lukiossa ja ammattikorkeakoulussa.
Parhaimmillaan kurssit voivat tarjota lukio-opiskelijalle
kiihdytyskaistan ammattikorkeakouluopintoihin.
Hankkeen aikana on verkostoiduttu myös Vaasan yliopiston
kanssa ja suunniteltu yhteistyötä KvarkenSpaceEco
-hankkeen yhteydessä. Yhteistyön myötä Vaasan lyseon
lukion opiskelijoille on avautunut mahdollisuus osallistua
esimerkiksi NASA :n International Space Apps Challenge
-hackathoniin yhdessä yliopiston ja ammattikorkeakoulun
opiskelijoiden kanssa.
Kaikki opettajat mukana kehittämistyössä
Lukion työelämäkumppanit -hanke mahdollistaa kehittämistyön,
johon osallistuu koko lukion opettajakunta.
Aineenopettajat ovat osallistuneet hankkeen
toimenpiteiden suunnitteluun vastaamalla kyselyyn,
jossa mieluisimmaksi hanketoiminnaksi nähtiin oman
oppiaineen kehittäminen yhdessä aineryhmän kanssa
sekä aineryhmien yrityksiin tekemät vierailut.
Kehittämistyössä on hyödynnetty olemassa olevia
aineenopettajatiimejä, jotka osallistuvat kehittäjäopettajien
johdolla suunnittelutyöhön. Kehittäjäopettajien
johdolla kaikissa aineryhmissä mietitään oman oppiaineen
jollekin kurssille työelämälähtöinen uusi käytäntö
yhteistyössä yritysten kanssa. Suunnittelua ja kehittämistyötä
on tehty aineenopettajien yritysvierailujen
yhteydessä. Aineryhmissä on päädytty kuitenkin myös
ainerajat ylittäviin ratkaisuihin.
Kehittäjäopettajille maksetaan hankkeen kehittämistyöstä
palkkaa, mutta muut opettajat osallistuvat kehittämistyöhön
yhteissuunnitteluajan puitteissa. Kehitettyjen
käytäntöjen pilotointi tapahtuu kurssien ja koulun normaalin
toiminnan puitteissa. Koko hankkeen lähtökohtana
onkin ollut, että olemassa olevaa toimintaa kehitetään
työelämälähtöiseksi. Näin varmistetaan osaltaan myös
se, että uudet käytännöt jäävät elämään hankkeen päätyttyäkin.
Toimintakulttuurin muutoksessa tärkeintä
kuitenkin on ollut johdon tuki ja kouluyhteisön yhteinen
visio työelämälähtöisemmästä lukiosta ja tulevaisuuden
työelämä- ja elinkeinoelämän tarpeista.
Mika Jokiaho
Historian ja yhteiskuntaopin lehtori,
Lukion työelämäkumppanit -hankkeen koordinaattori
Vaasan lyseon lukio
16 2/2019
2/2019
17
Rohkea innovointi tarjoaa
huomisen mahdollisuuden
Päiväkoti JUMP on toiminut Seinäjoella yksityisenä
palvelusetelipäiväkotina vuodesta 2014.
Sijaintimme aktiviteettipuiston kyljessä, positiivisesti
kehittämiseen suhtautuva henkilöstömme,
toimintaa tukevat vanhemmat ja yhteistyökumppanimme
ovat saaneet yhdessä aikaan paljon hyvää
keskustelua varhaiskasvatuksen kehittämisen
ympärillä. Jatkuva kehittymisen halu ajaa toisinaan
kovasti eteenpäin, toisinaan painetaan jarrua ja palataan
takaisin vanhaan. Olemme viiden vuoden
aikana opetelleet ja oppineet ja ajatus ”jumppilaiseen
toimintatapaan” on kirkastunut. Haluamme
katsoa rohkeasti tulevaan ja toimia koko toimialan
kehittämisen puolesta niin fyysisen ympäristön
kuin työpaikkakulttuurin ja pedagogisen ajattelun
puolesta. Tilaisuus tarjota lapsille arjen oppimisympäristönä
virikkeellinen, liikkumaan aktivoiva
ja uuteen inspiroiva tila antaa mahdollisuuden toimia
päiväkotisektorilla omalla polulla. Haastamme
Lasten mielenkiinnosta nousi syksyllä mm.
yrittäjyyskasvatusta tukeva ajatus kahvilan pitämisestä.
Kahvilan tunnelma luo harmoniaa ympäristöön.
väkemme aktiivisesti miettimään yhä sujuvampia
ja parempia tapoja huolehtia lasten, perheiden ja
työyhteisön hyvinvoinnista. Nyt avaamme toisen
päiväkodin Seinäjoelle Ideaparkin yhteyteen.
Löydämme Jumpin usein sieltä missä tapahtuu.
Olemme liikuttavin päiväkoti ja sen myötä luomme,
haemme ja takaamme uusia elämyksiä muulloinkin
kuin juhlahetkinä. Duudsonit activity parkin ainutlaatuiset
liikkumisen ja oppimisen mahdollisuudet
oven takana sekä Opetushallituksen Innovatiiviset
oppimisympäristöt -hankkeen rahoitus takaavat
etulinjan kehittämisessä mukanaolon. OPH:n rahoituksella
Jump Ideaparkiin hankitaan mm. kosketusnäyttöisiä
tietokoneseiniä, kielisuihkutukseen
englantilainen oppimispiha, uudet tabletit ja niihin
henkilökunnalle älyseinä sekä lasten leikkimiseen
uutta animaatioiden mahdollistavaa teknologiaa.
Yrityksen oppimiseen ja liikuntaan luodaan myös
ainutlaatuinen interaktiivinen tila Showroom, jossa
kaikille seinille ja lattiaan voidaan heijastaa kuvaa ja
oppimista edistävää materiaalia. Kaiken tämän aktiivisuuden
ja tekemisen innokkuuden vastapainoksi
olemme nostaneet esiin päiväkodissamme rauhoittumisen
ja tasapainon merkityksen arjessa. Lasten
aktiivinen toiminta monipuolisessa ympäristössä
vaatii vastapainona rauhoittumista niin ympäristöltä
kuin henkilöstön toimintatavoilta.
Tartumme työssämme kohtaamisiin ja verkostoitumiseen.
Tämä ajattelu ohjasi meidät Seinäjoella
toimivan Healthy Kids of Seinäjoki- hankkeen yhteistyökumppanuuteen.
Olimme mukana keväällä
2019 Mini hack -työpajassa, johon kokoontui eri
sektoreiden ammattilaisia. Tässä yhteydessä loimme
tuotoksena ajatuksen ympäristöstä, joka tukisi perustettavan
Ideaparkin päiväkodin kokonaisvaltaista
tasapainoa. Aktiivinen ympäristö virikkeineen tarvitsisi
vastaparikseen rauhoittumisen ja pehmeyden
tunteen, lapsen maailmassa toimivan oman pesän,
joka tukisi lapsen kiireetöntä kohtaamista, lapsen
mindfullness -taitojen opettamista ja tähän aiheeseen
ympäristön kehittämistä. Tällaista uniikkia
oppimisympäristön ajattelutapaa ei ole tietomme
mukaan aiemmin luotu minnekään.
Lasten aktiivisuuden ja virikkeellisyyden vastapainoksi
tiloja on rauhoitettu väreillä ja mate-
riaalivalinnoilla. Tiloissa on mietitty tarkkaan
mittasuhteita, akustiikkaa, muunneltavuutta, vetäytymispaikkoja,
kunnon päivälevon mahdollisuutta
ja vanhemman ja lapsen kohtaamista. Nämä ovat
yksittäisiä esimerkkejä käytännön toimista uuttaa
oppimisympäristöä luodessa. Ylpeänä voimme esitellä
Jump Ideaparkin tilat ja tulevaisuudessa kerätä
asiakaskokemukset sen toimivuudesta arjessa sekä
kuulla henkilöstömme mietteitä päiväkodin tiloista
ja toimintatavasta.
Meillä JUMPissa on rakentunut vahva ja omannäköinen
toimintakulttuuri. Näemme onnistuneen
ja maailman parhaan varhaiskasvatuksen toteutumisen
kulmakivenä henkilöstömme. Näiden meidän
timanttisten ammattilaisten ja hyvän työilmapiirin
ympärille on suotuisaa tehdä turvallinen ja maailman
paras arki. Henkilöstön sensitiivisyys, sitoutuneisuus,
sydämellisyys ja halu antaa parhaansa ohjaa
jokapäiväistä arkeamme ja luo hyvän pohjan kohdata
perheet iloineen ja suruineen. Vahva ammattiidentiteetti
rakentuu osaamisen ympärille ja tämä
taas mahdollistaa kehittymisen ja uudenlaisen oppimisympäristön
hyödyntämisen laadukkaan pedagogisen
toiminnan ympärille. Tarvitsemme tulevaisuudessakin
lisää huippuammattilaisia, sillä näiden
kohtaamisten ja mahdollisuuksien ympärille rakentuu
jotain uutta. Vahva mielikuva on, että JUMPpäiväkoteja
ja jumppilaista ajattelua tullaan vielä
katsomaan kauempaakin. Toivomme, että voimme
taustatyöllämme ammentaa toiminnastamme muillekin
ja nämä näkemykset puskevat meitä eteenpäin
arkityössämme. Pohjalainen sisukkuus, yrittäjähenkisyys
ja tahtotila tehdä enemmän kuin vaaditaan
kuljettaa meitä kohti tulevaa, ajanhermolla olevaa
varhaiskasvatustyötä – ja ympäristöä. Hyppää mukaan
liikuttavaan varhaiskasvatustyöhön!
#paivakotijump
Kirsi Palenius
Lasten liikettä ohjaa usein leikki ja sen mahdollisuuden tarjoavat kasvattajat ja oppimisympäristö, jossa arkea
eletään.
18 2/2019
2/2019
19
Kiky-kävelyä Alavudella!
Kuntokorttikampanjassa eniten liikkuneet:
1. Raija-Liisa Hakala Purmojärvi 145,9H
2. Saara Kokko Kauhava 141,5H
3. Anne Haapa-Aho Mäyry 121H
4. Tiina Luoma Kauhava 111H
5. Heli Luoma Kauhava 99H
Liikunta
Keväällä 2016 solmittiin kilpailukykysopimus. Se
toi 24 tuntia lisää palkatonta työaikaa useimmille
suomalaisille palkansaajille. Sopimus sisälsi myös julkisen
sektorin lomarahojen 30 prosentin leikkauksen
vuosina 2017 –2019. Kilpailukykysopimuksella torjuttiin
hallituksen kaavailemat pakkolait, jotka olisivat
lisäleikanneet 1,5 miljardia koulutuksen määrärahoja.
Peruskouluissa ja lukioissa opettajien työajan lisäys
kohdentuu opinto- ja suunnittelutyöaikoihin.
Paikallisesti kiky-tunneista on sovittu vaihtelevasti.
Tuntien tarkoitus ei ole uusien tehtävien keksiminen,
vaan niiden järkevä käyttö jo olemassaoleviin tehtäviin.
Opettajat ovat kokeneet mielekkäänä, jos tunteja
on käytetty esimerkiksi kehittämistyöhön, täydennyskoulutukseen,
kodin ja koulun väliseen yhteistyöhön,
oppilashuollollisiin tehtäviin, monialaisten opintokokonaisuuksien
suunnitteluun, tyhy-toimintaan tai
työnohjaukseen.
Alavudella on järjestetty jo kolme kerta kiky-kävely.
Opettajat kokoontuvat koulupäivän jälkeen sovittuun
paikkaan ja aineryhmittäin kiertävät ennalta sovitun
kävelyreitin. Alavudella on kaksi yläastetta ja yksi lukio.
Opettajia näissä oppilaitoksissa on yhteensä noin 70,
joista osa on Alavuden yläkoulun ja lukion yhteisiä.
Kävelyn aikana on tarkoitus tutustua kollegoihin ja
keskustella ajankohtaisista opetusalan ja oman aineen
aiheista.
Tänä vuonna kiky-kävelyn aikana keskusteltiin mm.
uudesta opetussuunnitelmasta sekä kiky-tuntien mielekkyydestä.
Keskustelua käytiin myös 70 minuutin
oppitunneista sekä Alavuden yläkoulussa meneillään
olevasta remontista. Mentorointiakin kävelyn aikana
tapahtui, kun nuoret opettajat saivat neuvoja kokeneemmilta.
Kokeneemmille opettajille oli virkistävää
kuulla hiljattain valmistuneilta tuoreita terveisiä
opiskelijamaailmasta.
Opettajat ovat olleet Alavudella tyytyväisiä mahdollisuuteen
käyttää lisätunteja vapaamuotoiseen liikunnalliseen
mutta kuitenkin ammatilliseen yhdessäoloon.
Kiky-tuntien kohtalo ratkeaa ensi kevään neuvottelukierroksen
aikana. Alavuden opettajilla on kiky-kävelyistä
niin hyvät kokemukset, että tuntien kohtalosta
riippumatta yhteisten kävelyhetkien toivotaan jatkuvan.
Malla Kamkeris
OAJ:n Alavuden paikallisyhdistyksen puheenjohtaja
Luottamusmies
Lahjakortin voittivat:
1. Satu Maarit Huhtala Kokkola
2. Maria Sahlsten Jakobstad
3. Tuula Sillanpää Kannus
Tasoituksellisen golfkisan Kokkolan Golfissa
17.6.2019 voitti Harri Kangasniemi Kokkola.
Opetuksen / opettajan
työn haasteet / koulujen
haasteet ja mahdollisuudet
Kuntien taloustilanne on koko maassa haastava.
Haasteita on myös ryhmäkokojen kasvussa, erityisoppilaiden
sijoittamisessa luokkiin ja oppituntien
vähenemisessä opettajilta.
Kunnat ovat joutuneet sopeuttamaan talouttaan
vuosia sote-menojen kasvaessa jatkuvasti. Sivistys ja
koulutus ovat kuntien toiseksi suurin toimiala ja siksi
niistäkin on karsittu vuosia. Kokkolassa talous on myös
tiukka ja sote-menot ovat edelleen kasvaneet, vaikka
sote-toimialana siirtyi kaupungilta vuoden 2017 alusta
maakunnalliselle Soite-kuntayhtymälle.
Monessa kunnassa pienten koulujen oppilasmäärät
vähenevät ja kouluverkkoa tarkastellaan kriittisesti.
Opetuksen menot ovat pysyneet samalla tasolla vuosia,
vaikka oppilasmäärät eivät Kokkolassa laskekaan vaan
kasvavat pikku hiljaa. Tästä on alkanut opetusryhmien
kasvu ja vuosittain lisää tulevat ryhmät kiristävät
koulujen taloutta entisestään. Kouluilla on luovuttu
jakotunneista, mikä merkitsee opettajan palkan laskua;
hyvä on, että saadaan opetusvelvollisuus täyteen.
Tilanne on tietysti erilainen, riippuen koulun koosta.
Saavatko erityisoppilaat tarvittavan tuen? Voi sanoa että
tavoiteena se on, mutta suureen luokkaan inkluusioperiaatteella
sijoitetut oppilaat eivät saa riittäviä tarvitsemiaan
tukimuotoja.
Varhaiskasvatus on kasvavissa kunnissa haastavassa
tilanteessa. Kokkolassa luovuttiin subjektiivisesta
varhaiskasvatusoikeudesta, ja nyt sen palauttamien
aiheuttaa noin sadan varhaiskasvatuspaikan lisätarpeen.
Tilannetta on vaikea hallita, kun valtakunnan
politiikka vaihtuu hallituksen mukaan. Uusia päiväkoteja
eli varhaiskasvatuksen yksiköitä on tarpeen
rakentaa ja luoda uusi paikkoja. Ryhmäkokoja myös
kasvatettiin kaupungissamme niissä yksiköissä, missä
se oli mahdollista. Nyt senkin purkaminen aiheuttaa
haastetta ja ehkä 30 lisäpaikan tarpeen.
Kokkolan opetuksen palveluverkon uudistaminen
sulki yhden koulun elokuussa ja tammikuussa uuden
ruotsinkielisen Chydeniuksen koulun valmistuminen
lakkauttaa kaksi pienempää kyläkoulua. Koulupuoli
sopeuttaa toimintaansa jatkossa samalla tavalla rakentamisen
edistyessä. Onneksi kaupungissa on suunnitelma
laajentaa ja rakentaa monitoimitaloja, koska
vanhoissa kiinteistöissä sisäilmaongelmat ovat haastavia.
Kokkolassa on kaksi tällaisia isoa monitoimitaloja
Isokylässä ja Torkinmäellä ja yksi uusi suunnitelma on
olemassa. Monitoimitaloon sijoittuu lopulta vuosiluokkien
1–9 perusopetus ja varhaiskasvatuksen yksikkö
sekä neuvola ja nuorisopalvelua. Suomalaisen lukion
yhdistyminen vaatii vuosiluokkien 7–9 uudelleen sijoittumista
eikä opettajien pelkoa suuresta yläkoulusta
ole täysin saatu laantumaan. Lukio-opetuksessa ryhmät
ovat kasvamassa ja oppilaiden ja opettajien työ käy haastavammaksi
näissä suurissa ryhmissä.
Uudet koulurakennukset tuovat paljon uutta opetusmenetelmien
ja varustuksen osalta sekä tilojen terveellisyyden
ansiosta. Uudet opetuksen yksiköt tietysti
aiheuttavat myös muuttoa näille alueille ja yläkoulun
toteutuminen on ollut haastavaa, kun tilat eivät alun
perin ole ottaneet oppilasmäärän kasvua huomioon.
Kokkolan tilanne on varhaiskasvatuksen ja perusopetuksen
osalta poikkeava valtakunnan tilanteesta, kun
palvelun tarve kasvaa.
Timo Rajaniemi
Juko pääluottamusmies, Kokkolan kaupunki
20 2/2019
2/2019
21
Muistoja menneiltä vuosilta,
ajatuksia tulevaan …
Työura on takana päin ja uusi elämänvaihe
opettelussa…
Menneisiin vuosiin ja vuosikymmeniin liittyy valtavasti
erilaisia tapahtumia sekä itse töissä että järjestötehtävissä.
Jälkikäteen voi palautella mieleen niitä
satoja aamuisia lähtöjä kohti Helsinkiä ja muita kohteita
yhteisten asioiden hoitamiseksi.
Opettajanurani aloitin Orimattilassa vuonna 1987
ja parin vuoden jälkeen siirryin vuodeksi luokanopettajaksi
Parkanoon. Seinäjoelle siirryin luokanopettaksi
ja koulunjohtajaksi syksyllä 1990. Vuonna 2014 aloitin
työni päätoimisena opetusalan luottamusmiehenä ja
toimin siinä tehtävässä lähes eläkepäiviin saakka.
Järjestötoiminnan aloitin 1995 tultuani valituksi
SOAY:n hallitukseen ja varapuheenjohtajaksi.
Seuraavana vuonna silloinen yhdistyksen puheenjohtaja
Erkki Nyrhinen siirtyi sivuun ja otin puheenjohtajan
tehtävät hoitaakseni. Vuonna 1995 oli perustettu kaikkien
opettajaryhmien yhteinen paikallisyhdistys, jonka
puheenjohtajuus siirtyi myös 1996 nimiini.
Toimin puheenjohtajana näissä kahdessa yhdistyksessä
11 vuotta eli vuoteen 2006 saakka. Päivi Nikkarikoski
jatkoi puheenjohtajana jälkeeni.
Aloitin vuonna 2000 Etelä-Pohjanmaan
Luokanopettajat ry:n puheenjohtajana ja valtakunnallisen
Luokanopettajaliiton hallituksen jäsenenä. Tämä
johti 2006 valintaan Luokanopettajaliiton puheenjohtajaksi
Seppo Heinosen jälkeen. Tässä tehtävässä toimin
vuoteen 2016 saakka.
OAJ:n valtuustoon tulin valituksi 2002 ja toimin
kolme eri kautta OAJ:n valtuustossa. Valtuuston II
varapuheenjohtajana toimin 2010-2014 ja OAJ:n
hallituksessa 2016-2018. Lisäksi nämä tehtävät toivat
kymmeniä erilaisia muita tehtäviä vuosien varrella mm.
Opetushallituksen, Eduskunnan ja erilaisten kansalaisvaltuuskuntien
kautta.
Vuonna 2016 sain kunnian vastaanottaa opetusneuvoksen
arvonimen.
Mitä näistä vuosista on jäänyt päällimmäisenä
mieleeni? Järjestöuran alussa ei varmaan ollut mitään
selviä suunnitelmia, kuinka pitkälle oli omaa halua
ja innostusta edetä mahdollisesti yhteisten asioiden
hoitamiseksi. Tehtävät toisensa jälkeen toivat sen innostuksen
ja motivaation, että toiminta oli mielekästä.
Myös eteneminen paikallistasolta alueellisiin tehtäviin ja
valtakunnan päättäviin opetusalan tehtäviin innostivat
jatkamaan vuosi vuoden jälkeen.
Yksi tärkeä asia kaikissa järjestötehtävien vaiheissa
oli tutustuminen uusiin ihmisiin. Aina oli helppo kysyä
neuvoja eri suunnilta, kun tiesi, että eri alojen asiantuntijoita
löytyy. Myös erilaiset keskustelut avasivat
ajatusmaailmaa ja opin huomaamaan, että maailma ei
ole niin mustavalkoinen. Vuosien aikana opin näkemään
asioiden taustalle ja sen, mikä vaikuttaa mihinkin.
Lisäksi oli kiva huomata, että myös omia ajatuksiani
ja mielipiteitäni kuultiin eri tahoilla. Näin pystyin viemään
kentän näkemyksiä ja kokemuksia päätöksenteon
perusteluiksi.
Tällä hetkellä tuntuu, että opetusalan yhdistysja
järjestötoimintaa tarvitaan vähintään yhtä paljon
kuin aiemmin. Opettajien palkkaus- ja työaikamallit
alkavat olla aikansa eläneet. Käynnissä olevat vuosityöaikakokeilut
ovat äärimmäisen tärkeitä ja niistä
haetaan malleja, mihin suuntaan työaikaa tulisi kehittää.
On surullista, että kokeilujen suhteen jaetaan
vääriä pelkoja ja oletuksia. Keskustelut ovat välillä
edenneet ihan sairaalle tasolle joidenkin kovaäänisimpien
kautta. Uskon vakaasti, että OAJ:n neuvottelijat
osaavat asiansa ja huonoja sopimuksia ei tulla
allekirjoittamaan. Oma edunvalvontajärjestömme
ei voi kuitenkaan sanella asioita yksin haluamallaan
tavalla, vaan kyseessä on demokraattinen neuvottelutoiminta,
jota vaaleilla valittu valtuusto ja sen
valitsema hallitus valvovat.
Perusopetuksen yksi iso ongelma tällä hetkellä ovat
liian heterogeeniset opetusryhmät. Vuonna 2011 käyttöön
otettu perusopetuslain muutos, ns. kolmiportaisen
tuen malli, on aiheuttanut opettajien turhautumisen
ja väsymisen. Hyvä tarkoitus oli, että myös erityistä
tukea tarvitsevat oppilaat voisivat käydä lähikoulua,
mutta resurssien puutteen vuoksi kaikki ovat kärsineet
lakimuutoksen vuoksi. Olen ihmetellyt jopa ääneenkin,
että milloin esim. lahjakkaiden oppilaiden huoltajat
nousevat kapinaan, koska heidän lapsensa eivät
saa sitä opettajan huomiota, mitä hekin tarvitsevat.
Opettajan aika ei vaan yksinkertaisesti riitä kaikille,
koska opettajan tunnollisuus suuntautuu usein eniten
apua tarvitsevien suuntaan. Ja kaikkein hankalimman
ongelman aiheuttavat ns. koulukunnottomat oppilaat,
joiden häiriökäyttäytyminen on sitä luokkaa, että heidän
paikkansa ei olisi missään nimessä yleisopetuksen
kouluissa. Päättäjät eivät vain uskalla nostaa ”kissaa
pöydälle” ja tehdä asian suhteen oikeita päätöksiä.
Kokonaisuutena lähivuosien tärkein asia on saada
koulutuksen rahoitus kuntoon varhaiskasvatuksesta
yliopistosektorille saakka. Koulutus on Suomen tärkein
voimavara ja siinä pitää uskaltaa tehdä useamman
hallituskauden yli tapahtuvia päätöksiä. ”Pikavoittoja”
ei tule.
Syksyn tullen olen siirtynyt vapaampaan arkirytmiin
antamalla omaa aikaa itselleni ja läheisilleni.
Marjametsät, hiihtoladut ja matkustelu odottavat,
myös monet lukemattomat kirjat hyllyssä ovat valmiina
otettavaksi käteen. Erilaiset keräilykohteet saavat myös
enemmän aikaa.
Kiitän lämpimästi kaikkia niitä henkilöitä, joiden
kanssa olen saanut tehdä työtä opettajien yhteiseksi
hyväksi näinä vuosikymmeninä. Teidän kanssanne on
ollut paljon hienoja hetkiä.
Pohjanmaan opettajille työniloa toivotellen
Matti Sippola
www.oajpohjanmaa.fi
22 2/2019
2/2019
23
Kolmatta vuotta vapaalla
Puheenjohtaja Merja-Helena Kärkkäinen ja sihteeri
Jorma Ryytty edustivat Vaasanseutua valtakunnallisilla
Senioriopettajapäivillä Oulussa 14.-15.9. 2019
Vaasaseudun senioriopettajat tutustumassa Nelimarkkamuseoon
Alajärvellä 19.9. 2019
Eläkeläinen, seniori, rehtori emerita – miten vaan …
Kolmatta vuotta vapaalla ja siitä niin onnellinen!
Töissä ollessani ja eläkettäkin lähestyessäni minulla ei
ollut mitään tietoa eikä oikeastaan kiinnostustakaan työn
jälkeisestä ”ammattiyhdistys-elämästä”. Sain kirjeen. Siinä
kerrottiin, että siirryn automaattisesti OAJ:n riveistä 30
euron jäsenmaksulla Opettajien Seniorijärjestöön ( OSJ).
Mitä, tarvitsevatko senioritkin edunvalvontaa? Päätin
lähteä mukaan ja valintani on ollut aivan oikea. OSJ on
suuri yli 20 000 opettajan järjestö, jota johtaa tuttu hahmo,
OAJ:n entinen puheenjohtaja Erkki Kangasniemi.
Oman alueeni paikallisyhdistyksessä, Vaasanseudun senioriopettajissa,
on reilut 250 jäsentä.
Järjestön ulkopuolelle jää toki monta opettajaa.
Jäsenhankinta-kampanja onkin meneillään tänä syksynä.
Kysypä eläkkeellä olevalta kollegaltasi, onko hän OSJ:n jäsen!
OSJ:n sääntöjen mukaan paikallisyhdistyksen tarkoituksena
on toimia jäsentensä välisenä yhdyssiteenä, edistää jäsentensä
virkistys- ja harrastustoimintaa sekä toimia yhteisten
sosiaalisten ja oikeudellisten etujen ajajana. Etujen ajaminen
tapahtuu ensisijaisesti Seniorijärjestön kautta. Jäsenet voivat
myöskin hyötyä järjestön tarjoamista hyvistä jäseneduista.
Vaasanseudun senioriopettajissa kokoonnumme yleensä
kuukausittain, joskus useamminkin, kiinnostavien asioiden
äärelle. Tutustumme kulttuuri-, matkailu- ja luontokohteisiin.
Järjestämme luentoja ja esitelmätilaisuuksia
eri aiheista. Tänä syksynä ohjelmassa on ollut syyskuulla
tutustuminen Alajärvellä sijaitsevaan Nelimarkka-museoon
ja Punaisen Tuvan viinitilaan. Lokakuulla olemme jo osallistuneet
Opettajien kirkkopyhän järjestämiseen, tulossa
on vielä tietoiskuja tietotekniikasta sekä kokkausilta yhdessä
Marttojen kanssa. Marraskuulla tiedossa on Wasa
Innovation Centerin esittely. Joulukuulla syömme joululounaan
Sulvan kestikievarissa. Todella paljon mukavaa
ohjelmaa ja ihmisten kohtaamisia.
Entäs se edunvalvonta? Yllätyksekseni se on todella
tarpeellista. Omassa kukkarossani huomaan, että eläke
ei todellakaan nouse samassa suhteessa kuin palkat ja veroprosentti
on sama jollei korkeampi kuin töissä ollessa.
Puheenjohtaja Kangasniemi esitteli Oulun valtakunnallisilla
senioripäivillä syyskuulla eläkejärjestelmää ja
siihen liittyviä uhkakuvia. Nykyisessä hallitusohjelmassahan
on tavoitteena pienimpien eläkkeiden korottaminen.
Tarkoitus on ottaa tähän rahat järjestelmän sisältä
eli meiltä muilta eläkeläisiltä … Jotain tarttis teherä.
Kyse on myös teidän vielä työssäolevien tulevaisuudesta.
Olen kokenut senioritoiminnan antoisaksi ja hyvinvointiani
tukevaksi. Parasta on tavata entisiä opettaja- ja
rehtorikollegoja vuosien varrelta sekä tutustua uusiin
senioreihin. Meillä on samanlainen ajatusmaailma, toisen
tekemiseen voi luottaa ja hommat sujuu. Eläkkeelle
jäädessä jää kaipaamaan ehkä kaikkein eniten työyhteisöään.
Tätä kautta sen yhteisöllisyyden voi jälleen
löytää. On tunne, että kuuluu johonkin. Suosittelen!
Hyvää lukuvuotta toivottaen
Merja-Helena Kärkkäinen
Vaasanseudun senioriopettajien puheenjohtaja
OSJ:n hallituksen varajäsen
Yliopistokuulumisia
JUKOn asiamies
Daniel Valtakari
(oik.) tapasi Vaasan
yliopiston opetusalan
yhdistyksen,
Tieteentekijöiden ja
Professoriliiton Vaasan
osaston aktiiveja.
JUKOn asiamies Daniel Valtakari (oik.) tapasi
Professoriliiton Vaasan osaston (Seija Virkkala, Timo
Mantere), Vaasan yliopiston opetusalan yhdistyksen
(Heli Katajamäki, Suvi Isohella, Tony Nyström, Tiina
Sorvali) ja Tieteentekijöiden (Teemu Mäenpää) aktiiveja.
Tapaamisessa keskusteltiin henkilöstön tunnelmista
ja ajatuksista.
Tunnelmiin vaikuttaa yliopistojen rahoitus.
Hallituksen eduskunnalle antaman budjettiesityksen
mukaan yliopistojen perusrahoitus nousee 40 miljoonalla
vuonna 2020. Indeksikorotukset tehdään jatkossa
täysimääräisesti. Vaikka nostot paikkaavat aiempia
heikennyksiä yliopistojen rahoituksessa, hallituksen
budjettiesitys ei kuitenkaan sisällä mitään lisärahaa
tutkintotavoitteiden ja aloituspaikkamäärien nostoon.
Samaan aikaan OKM esittää tutkintotavoitteita
kasvatettavan sopimuskaudella 2021–2024 tuhansilla
tutkinnoilla. Lisäksi yliopistojen on jatkossa tuettava
jatkuvaa oppimista.
Saattaakin olla, että jatkossa yliopistoissa annetaan
opetusta pienemmin resurssein kuin mitä nyt on käytössä.
Henkilöstöä huolestuttaakin erityisesti opetuksen
pienenevät resurssit ja se, miten opetuksen laadusta
pidetään huolta. Opetukseen käytettävät resurssit ovat
uhattuina myös sen takia, että yliopistoissa on kovia
paineita myös julkaista mahdollisimman paljon laadultaan
hyviä tutkimuksia sekä kilpailla ulkopuolisesta
tutkimusrahoituksesta.
Yliopistojen henkilöstöyhdistykset valmistautuvat
kevään työehtosopimusneuvotteluihin yhteistyössä.
Opetusalan Ammattijärjestö OAJ ja
Tieteentekijöiden liitto ovat aloittaneet edunvalvontaa
koskevan yhteistyön. Samalla Tieteentekijät
liittyy OAJ:n johtamaan ryhmittymään tulevissa
keskusjärjestö Akavan ja neuvottelujärjestö JUKOn
vaaleissa. OAJ:n Yliopistojen opetusalan liiton
YLL:n puheenjohtaja Santeri Palviainen näkee
yhteistyön Tieteentekijöiden kanssa luontevana ja
molempia vahvistavana, koska YLL:llä on paljon yhteisiä
intressejä ja monet jäsenet toimivat samoissa
tehtävissä. JUKOn kautta yhteistyötä tehdään myös
Professoriliiton kanssa.
Teksti ja kuvat: Heli Katajamäki
24 2/2019
2/2019
25
Vaasa Campus Festival –
studerandenas egen festival
Solen tittade fram, men höstkylan bet i kinderna,
då folk började samlas på Vasa torg onsdagen
den 4 september för att trivas tillsammans på Vaasa
Campus Festival. Kön till det inhängande området
var redan lång då grindarna öppnades vid 16-tiden
och studerande i färggranna halare droppade in i en
jämn ström. Inne på området bildades snabbt en ny
kö då studerande siktade in sig på att kunna pryda
sina halare med festivalmärket. Festivalen arrangerades
av Vasa stad tillsammans med studentföreningarna
vid Åbo Akademi, Helsingfors universitet, Svenska
handelshögskolan, Vasa universitet, Yrkeshögskolan
Novia och Vasa yrkeshögskola. Den sistnämnda hade
dragit största lasset för att koordinera evenemanget.
Under kvällen uppträdde Bastupojkarna, Mouhous,
Wehreä och Italobrothers. Det föredömligt tvåspråkiga
evenemanget avslutades vid 22-tiden.
Text och foto: Ann-Sofi Röj-Lindberg
Työelämäjaksolla
koulutuksen maailmassa
Onkilahden yhtenäiskoulu ja Vaasan yliopiston
kielikeskus Linginno jakoivat EduVamian opiskelijan,
Chuan Lin, työelämäjakson ajallisesti puoliksi.
Upeita kohtaamisia, hymyä ja kulttuurien törmäyksiäkin
pursuavat viikot olivat ainutlaatuisia kaikille harjoittelujaksolla
mukana olleille toimijoille.
Opetushallituksen (2012) mukaan ulkomaalaistaustaisten
henkilöiden kotoutumiskoulutukseen sisältyy
vähintään kuuden opintoviikon laajuinen työelämäjakso.
Työelämäjakson tavoitteena on, että opiskelija
tutustuu suomalaiseen työelämään ja kehittää työelämässä
tarvittavia kykyjä.
Vaasan yliopiston kielikeskus Linginno on tarjonnut
työelämäjakson harjoittelupaikan kolmelle ulkomaalaistaustaiselle
opiskelijalle vuosina 2018–2019.
Harjoittelijoiden kanssa työskentely on ollut mielenkiintoista
ja kehittänyt entisestään monikulttuurista kielikeskusympäristöä,
jossa työskentelee jo valmiiksi monia
ulkomaalaistaustaisia henkilöitä. Tutkimusajatuksiakin
nämä kokemukset ovat herättäneet. Vireillä onkin
Marjut Männistön väitöskirjatutkimus, jossa haetaan
ratkaisua ulkomaalaistaustaisten korkeasti koulutettujen
oppijoiden viestintävalmiuksien kehittämiseen
työelämäjakson aikana.
Chuanin ajatuksia työelämäjakson kulusta
Kuka olet ja mistä tulet?
– Olen Chuan Li, Kiinasta.
Millainen perheesi on?
– Minä olen naimisissa ja meillä on 2 lasta, tyttö ja
poika.
Millainen oli reittisi Suomeen ja Vaasaan?
–Tulin Suomeen ensimmäisen kerran vuonna 1992
opiskelemaan Oulun yliopistossa konetekniikkaa.
Aloitin työskennellä Nokialla sen jälkeen. Olin työssä
Nokialla 16 vuotta. Tein erilaisia töitä ja eri paikoissa.
Sitten minä tajusin, että elämä Suomessa on paras,
varsinkin lapsen kanssa. Se on rauhallista ja yksityistä.
Muutin Vaasaan vuonna 2014.
Millaista on asua Suomessa ja Vaasassa?
– Vaikkakin tykkään elämästä Suomessa, suomen
kieli on ollut aina minun ongelma. Google-kääntäjä ei
toimi hyvin koko ajan. Olen yrittänyt oppia suomea
monta kertaa, mutta en onnistu. Voisin selviytyä englanniksi,
mutta suomi on vaikeaa vielä.
Chuan Lin on kiinalainen ainakin siihen saakka, kun
on suorittanut suomen kielen testin.
Mitä teet nyt?
– Olen opiskelemassa EduVamiassa suomen kieltä.
Minä toivon, että se auttaa minua. Tosiaan se auttaa,
minä voin ymmärtää, puhua ja kirjottaa enemmän. Kun
yritän lukea lehdet tai kirjat minun lapsen opettajalta,
en tarvitsen Google-kääntäjää niin paljon.
26 2/2019
2/2019
27
Miten harjoittelupaikoiksesi järjestyivät Onkilahden
yhtenäiskoulu ja Vaasan yliopiston kielikeskus
Linginno?
– Nyt EduVamian kurssi on loppumassa ja on aika,
että teen työharjoittelua. Sain yhden harjoittelupaikan
minun opettajalta. Se on Onkilahden yhtenäiskoulun
kouluavustajana. Minä tapasin Marjut Männistön
Vaasan yliopiston kielikeskuksesta, kun olin suomen
puhekielen kurssilla. Hän oli minun opettaja siellä.
Häneltä minä sain toisen harjoittelupaikan Vaasan yliopiston
kielikeskukseen. Minun työharjoittelu on yhteensä
6 viikkoa, 3 viikkoa Onkilahden yhtenäiskoulussa
ja 3 viikkoa Vaasan yliopiston kielikeskuksessa.
Millaisia tehtäviä työharjoitteluusi kuului
Onkilahden yhtenäiskoulussa?
– Ensimmäinen koulupäivä, menin Onkilahden
yhtenäiskouluun kuin kaikki lapset, olin avustaja ekaluokalla.
En tiedä, kuka oli enemmän hermostunut ja
jännittynyt, minä vai ekaluokka. Kaikki oli uutta ja vierasta.
Luokassa on 16 oppilasta ja Riitta Malkamäki on
opettaja. Minun työ oli Riitan avustaja. Minun kuului
avustaa Riittaa työssä, muistuttaa oppilaita, että pitää
istua omalla paikalla, kuunnella opettajaa, olla hiljaa,
kun opettaja puhuu, auttaa oppilaita, kun he tekevät
harjoituksia ja valvoa välitunnilla. Puhuin paljon joka
päivä: älä huuda! Kengät jalkaan ja vaatteet päälle, hyvä!
Me aloitimme kirjain A ja matematiikkaa. Riitta on
kärsivällinen ja ystävällinen ja samoin muut opettajat
koulussa.
– 3 viikkoa kului kuin silmänräpäyksessä. Juuri kun
minä aloin tuntea kaikki oppilaat, muistaa heidän nimet,
kasvot ja tottumukset. Ja tuntui, että heillä oli
mukavaa kanssani, oli aika muuttaa. Minä hyppään
alakoulusta yliopistoon.
Millainen oli ensimmäinen päiväsi kielikeskus
Linginnossa?
– Olin tavannut Marjutin ja Ninan, joka on kielikeskuksen
Johtaja. He olivat tosi mukavia. Vaihdoimme
sähköpostin myös, sitten en ollut niin hermostunut.
Ensimmäinen päivä kielikeskuksessa alkoi halauksella
Marjutin kanssa. Nina näytti minulle kampuksen.
Sain tervetulopaketin HR:stä, oli kivaa. Aamulla odotin
tietokonetta ja kuuntelin, kun Marjut ja Heli suunnittelivat
kurssia. Minun ajatukset lensivät Onkilahden
koulun luokkahuoneeseen. Oli ikävä lapsia ja opettajaa.
Mietin, mitä helle kuului. Iltapäivällä tietokone tuli.
Ninalla oli työtä minulle, todellinen työ alkoi.
Millaisia tehtäviä työharjoitteluusi kuului kielikeskus
Linginnossa?
– Minun työhön kuului opettajien avustaminen luokassa
ja toimistotyö, esimerkiksi skannaaminen, tietojen
hakeminen ja tiedostojen muokkaaminen.
– Osallistuin suomen opiskelijoiden äidinkielen kurssille,
se oli tosi vaikeaa minulle koska minun kielitaito
ei ole tarpeeksi hyvä vielä. Mutta on mielenkiintoista
ja opin paljon. Oli hienoa nähdä, että kaikki opiskelijat
ovat loistavia, aktiivisia ja hyvin koulutettuja. Olin
Kiinan kurssilla kerran, oli hauskaa. Se oli ensimmäinen
kerta, että osallistuin kiinan kurssille. Olin ilahtunut,
että suomalaiset opiskelijat kamppailevat puhua kiinaa
juuri kuin minä kamppailen puhua suomea.
Mitä pidät työharjoittelustasi?
– Molemmat harjoittelupaikat olivat todella mukavia.
Ne antoivat hyvät mahdollisuudet minulle.
Harjoittelin suomeani ja lisäksi sain nähdä lyhyesti,
kuinka suomalainen koulujärjestelmä toimii alussa ja
lopussa. Se toimii hyvin.
Missä haluaisit olla 5 vuoden kuluttua?
– En tiedä, missä minä aion olla ja mitä minä teen 5
vuoden kuluttua, todennäköisimmin olen Vaasa vielä.
Elämässä on liikaa seikkailuja eikä kukaan voi kertoa,
mitä tapahtuu seuraavaksi.
Teksti: Marjut Männistö
Kuva: Heli Katajamäki
OAJ on the road Kauhajoki
18.9.2019
Kuvat: Jaakko Syrjänen
www.oajpohjanmaa.fi
28 2/2019
2/2019
29
OAJ Pohjanmaa/Österbotten
Yhteystiedot 2019
Hallitus:
Kari Nieminen, puheejohtaja Seinäjoki kari.nieminen(at)seinajoki.fi 0405779984
Christel Sandell, vice ordförande Jakobstad christel.sandell(at)jakobstad.fi
Linda Felixson, vice ordförande Vasa linda.felixson(at)korsholm.fi
Heli Katajamäki, varapuheenjohtaja Tervajoki heli.katajamaki(at)uva.fi
Margareeta Verronen, varapuheenjohtaja Vaasa margareeta.verronen(at)vamia.fi
Paula Kotirinta, sihteeri ja jäsen Kurikka paula.kotirinta(at)kurikka.fi
Felix de Silva, jäsen Alajärvi felix.desilva(at)alajarvi.fi
Tiina Hagström, jäsen Kokkola tiina.hagstrom(at)edu.kokkola.fi
Merja Tomperi-Olkkonen, jäsen Lappajärvi merja.tomperi-olkkonen(at)jamin.fi
Marika Horila, jäsen Halkosaari marika.horila(at)seinajoki.fi
Simon Ekstrand, medlem Nykarleby simon.ekstrand(at)nykarleby.fi
Riina Mäkelälammi, jäsen Vaasa riina.makelalammi(at)edu.vaasa.fi
Pia Latomäki, jäsen Lapua pia.latomaki(at)lapua.fi
Kyösti Pihlajamäki, jäsen Hernesmaa kyosti.pihlajamaki(at)soini.fi
Marja-Liisa Saariaho, jäsen Seinäjoki marja-liisa.saariaho(at)seamk.fi
Ossi Viitala, jäsen Kauhajoki ossi.viitala(at)kauhajoki.fi
Seppo Säätelä, jäsen Mustasaari seppo.saatela(at)yrkesakademin.fi
Alueasiamies:
Pia Latomäki Lapua pia.latomaki(at)lapua.fi 040 842 1484
Toimihenkilöt:
Paula Kotirinta, sihteeri Jalasjärvi paula.kotirinta(at)kurikka.fi
Lasse Mansikka-aho, tiedotussihteeri Lapua mansikkalasse(at)gmail.com
Monika Koivumäki, koulutussihteeri Sundom monika.koivumaki(at)vaasa.fi
Sirpa Kotamäki, taloudenhoitaja Vaasa kotamaki58(at)gmail.com
Antti Hynönen, nettivastaava Hakojärvi antti.hynonen(at)alavus.fi
Risto Haverinen, liikuntavastaava Marinkainen risto.haverinen(at)edu.kokkola.fi
Valtuutetut:
Martin Ahlskog, FSL Nedervetil martin.ahlskog(at)pedersore.fi
Inger Damlin, FSL Vörå inger.damlin(at)korsholm.fi
Linda Felixson, FSL Vaasa linda.felixson(at)korsholm.fi
Maija Huuki-Anthopoulou, OAJ-YSI Kannus maija.huuki-anthopoulou(at)edu.kannus.fi
Monika Koivumäki, LTOL Sundom monika.koivumaki(at)vaasa.fi
Paula Kotirinta, OAJ-YSI Kurikka paula.kotirinta(at)kurikka.fi
Jussi Kuoppala, AO Seinäjoki jussi.kuoppala(at)sedu.fi
Pia Latomäki, OAJ-YSI Lapua pia.latomaki(at)lapua.fi
Kari Nieminen, OAJ-YSI Seinäjoki kari.nieminen(at)seinajoki.fi
Kyösti Pihlajamäki, OAJ-YSI Hernesmaa kyosti.pihlajamaki(at)soini.fi
Jaakko Syrjänen, OAJ-YSI Kauhajoki jaakko.syrjanen(at)kauhajoki.fi
Maaret Siltanen, LTOL Isokoski maaret.siltanen(at)seinajoki.fi
Margareeta Verronen, AO Vaasa margareeta.verronen(at)vamia.fi
OAJ:n hallitus:
Inger Damlin Vörå inger.damlin(at)korsholm.fi
Kari Nieminen Seinäjoki kari.nieminen(at)seinajoki.fi
OAJ:n Pohjanmaan aluetoimisto
Kauppapuistikko 4 as 20
65100 Vaasa
Järjestö assistentti Niina Suokas
niina.suokas@oajpohjanmaa.fi
050 470 1199
www.oajpohjanmaa.fi
30 2/2019
2/2019
31
2/2019