You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Itsenäisyyspuolueen äänenkannattaja<br />
www.ipu.fi<br />
nro 6/2016 Ilmestynyt vuodesta 1998 Nettinumero<br />
IPU:lla on Mitä-EU-eron-jälkeen -suunnitelma s.2<br />
<strong>Suomi</strong> <strong>törmäyskurssilla</strong> <strong>s.5</strong><br />
<strong>Edessä</strong> <strong>kolmas</strong> <strong>itsenäisyystaistelu</strong> -<br />
<strong>Fixit</strong> <strong>s.5</strong><br />
Onnittelut Englanti ja tasavalta s.7
Itsenäistymistä ja eroa EU:sta ei tarvitse pelätä<br />
IPU:lla on Mitä-EU-eron-jälkeen -suunnitelma<br />
Brittien EU-eropäätöksen, Brexitin<br />
jälkeen ei ole enää Suomessa näkynyt<br />
väitteitä, että ”EU:sta ei voi<br />
erota”. Olisiko aika täälläkin jo kypsä julkiseen<br />
keskusteluun EU-jäsenyyden vaihtoehdoista?<br />
Itsenäisyyspuolue (IPU) on jo vuosien<br />
ajan tarjonnut omaa vaihtoehtoaan. IPU:n<br />
mielestä Suomen eroamista eurosta ja<br />
EU:sta puoltaa moni asia.<br />
Oma päätösvalta, itsenäisyys tarvitaan<br />
aidon kansanvallan ja hyvinvoinnin rakentamisen<br />
perustaksi. Ilman omaa rahaa ja<br />
talouspolitiikkaa ei ole mahdollisuutta<br />
omaehtoiseen yhteiskuntapolitiikkaan.<br />
EU:sta on erottava myös, kun halutaan<br />
pitää <strong>Suomi</strong> erossa suurvaltojen ristiriidoista<br />
ja sotilaallisesta liittoutumisesta.<br />
Laillisuuskysymystäkään ei pidä unohtaa.<br />
Perustuslakinsa mukaan <strong>Suomi</strong> on<br />
itsenäinen valtio, jossa ylin valta kuuluu<br />
Suomen kansalle. EU-jäsenyys on vienyt<br />
valtiollisen itsenäisyyden. Mainittakoon<br />
vain, että EU:n lait ovat jäsenmaiden lakien<br />
yläpuolella. Ylin valta unionille kuuluvissa<br />
asioissa on EU:n elimillä. Euroon siirtyminenkin<br />
tapahtui perustuslain vastaisesti.<br />
EU:lle menee Suomesta nyt vuodessa jo<br />
yli miljardin euron nettomaksu. Se on vain<br />
osa EU-jäsenyyden vaikutuksista.<br />
Ja mitä siis EU-jäsenyyden jälkeen? Siirrytään<br />
alistussuhteesta yhteistyösuhteeseen.<br />
Siirrytään Norjan ja Islannin malliin<br />
Euroopan talousaluesopimukseen (Eta).<br />
Ihmiset liikkuvat ja kauppa käy edelleen<br />
samaan malliin EU-alueella. Jos Eta-sopimusta<br />
pidetään huonona, voidaan sopia<br />
Sveitsin malliin erillisiä sopimuksia EU:n<br />
kanssa.<br />
Oma raha, keskuspankki ja talouspolitiikka<br />
mahdollistavat omien lähtökohtien<br />
mukaisen yhteiskuntapolitiikan. Irtisanoutuminen<br />
EU:n keskuspankkirahoituskiellosta<br />
antaa mahdollisuuksia turvata<br />
hyvinvointiyhteiskunnan rakentamista.<br />
Toivottavasti itsenäinen <strong>Suomi</strong> panostaa<br />
uusiutuvaan energiaan, suurempaan omavaraisuuteen<br />
ja erityisesti pienyritysten<br />
toimintamahdollisuuksien parantamisen.<br />
EU-<strong>Suomi</strong> ei niin ole tehnyt.<br />
Omaan rahaan siirtymistä ei velallistenkaan<br />
tarvitse pelätä. Lex Monetae on<br />
kansainvälisesti hyväksytty ja käytetty lakiperiaate,<br />
jonka mukaan itsenäinen valtio<br />
päättää millä rahayksiköllä sopimuksia<br />
maksetaan.<br />
Sotilasliittokehityksestä irtautuminen<br />
mahdollistaa Sveitsin mallisen puolueettomuusaseman<br />
hankkimisen Suomelle.<br />
Samalla avautuu mahdollisuus toimia<br />
kansainvälisissä suhteissa välittäjänä ja<br />
rauhan rakentajana.<br />
<strong>Suomi</strong> pystyy elämään yhtä aikaa hyvänä<br />
naapurina sekä Euroopan unionin että<br />
Venäjän kanssa. Itsenäinen <strong>Suomi</strong> voi taas<br />
olla Pohjois-Euroopassa vakauttava tekijä.<br />
Aitoa kansainvälistä yhteistyötä tarvitaan<br />
entistä enemmän monien suurten ongelmien<br />
käsittelyssä. Omista asioistaan päättävä<br />
<strong>Suomi</strong> voi tehdä paremmin yhteistyötä<br />
kuin alistussuhteessa oleva EU-<strong>Suomi</strong>.<br />
Pelko siis pois.<br />
” Laillisuuskysymystäkään<br />
ei<br />
pidä unohtaa.<br />
Perustuslakinsa<br />
mukaan <strong>Suomi</strong> on<br />
itsenäinen valtio,<br />
jossa ylin valta<br />
kuuluu Suomen<br />
kansalle.<br />
Teksti:<br />
Antti Pesonen<br />
IPUn I vpj.<br />
Itsenäisyyspuolue (IPU) rekisteröityy uudelleen puolueeksi<br />
Itsenäisyyspuolue poistettiin puoluerekisteristä, koska se ei saanut kaksissa edellisissä eduskuntavaaleissa kansanedustajia. Puoluerekisteriin<br />
palaaminen vaatii 5000 kannattajakortin keräämistä. IPU on aloittanut kannattajakorttien keräyksen ja rekisteröityy<br />
uudelleen puolueeksi.<br />
Kannattajakortin täyttäminen ei sido mihinkään, eikä merkitse jäsenyyttä. Korttien tietoja ei tallenneta mihinkään. Kortit hävitetään<br />
oikeusministeriössä niiden tarkistamisen jälkeen.<br />
Voit osallistua kannattajakorttikeräykseen tilaamalla tyhjiä kortteja os. kortit@ipu.fi tai tulostamalla netistä www.ipu.fi<br />
Kortit voi toimittaa os. Lena Wiksten, Sirkankatu 34, 28120 Pori.<br />
Käy täyttämässä kannattajakortti netistä klikkaamalla tätä linkkiä: http://ipu.fi/ole-ystavallinen-ja-tayta-kannattajakortti-2/<br />
- 2 -
Itsenäisyyspuolue<br />
Itsenäisyyspuolue<br />
Kaunisharjunpolku 1 as 10<br />
15800 Lahti<br />
puoluesihteeri(a)ipu.i<br />
Varapuheenjohtajat:<br />
Antti Pesonen 1.vpj<br />
0400 565 366<br />
pesa(a)japo.i<br />
Lappi<br />
Akseli Erkkilä<br />
0405657814<br />
akseli.erkkila@windowslive.com<br />
Jukka Paakki 2.vpj<br />
0400 790 018<br />
psjukka(a)gmail.com<br />
Itsenäisyysnuoret<br />
Marjo Luoto 3.vpj<br />
040 852 4725<br />
marjo.g.e.luoto(a)gmail.com<br />
Puoluesihteeri<br />
pj. Anssi Lehtineva<br />
040 728 6406<br />
anssi.lehtineva(at)hotmail.com<br />
Oulu<br />
Jaakko Impola<br />
jaakko.impola(at)gmail.com<br />
Niko Aleksanteri Kauko<br />
0400 517 596<br />
puoluesihteeri(a)ipu.i<br />
IPU-lehti<br />
Julkaisija: Itsenäisyyspuolue<br />
Päätoimittaja: Niko Kauko<br />
toimitus(a)ipu.i 0400 517 596<br />
ISSN: 1455-6049<br />
Kirjoitukset IPU-lehteen<br />
ja ipu.i -sivulle<br />
päätoimittajan kautta<br />
toimitus(a)ipu.i<br />
Pohjanmaa<br />
Eija Kiviharju-Ketola<br />
040 575 4366<br />
e.kiviharju(at)hotmail.com<br />
Keski-<strong>Suomi</strong><br />
Marjo Luoto<br />
040 852 4725<br />
marjo.g.e.luoto(at)gmail.com<br />
Satakunta<br />
Marjatta Herrala Pirkanmaa<br />
040 748 9145 Matti Karvonen<br />
ipu.satakunta(at)gmail.com<br />
050 525 0619<br />
mvonkarne(at)gmail.com<br />
Häme<br />
Tero Ahtola<br />
tahtola(at)gmail.com<br />
Pohjois-Savo<br />
Martti Pohjolainen<br />
0400 570 011<br />
pohjolainenmartti(at)gmail.com<br />
Varsinais-<strong>Suomi</strong><br />
Teppo Honkasalo<br />
044 030 6647<br />
teppohon(at)gmail.com<br />
Uusimaa<br />
Stefan Holm<br />
stefan.holm8(at)gmail.com<br />
Helsinki<br />
Anssi Lehtineva<br />
040 728 6406<br />
anssi.lehtineva(at)hotmail.com<br />
Itsenäisyyspuolueen hallitus<br />
Marjatta Herrala<br />
ipu.satakunta(a)gmail.com<br />
Stefan Holm<br />
stefan.holm8(a)gmail.com<br />
Matti Karvonen<br />
mvonkarne(a)gmail.com<br />
Niko Kauko<br />
puoluesihteeri(at)ipu.i<br />
Marjo Luoto<br />
marjo.g.e.luoto(a)gmail.com<br />
Jouko Miettinen<br />
joukomiettinen342(a)gmail.com<br />
Jukka Paakki<br />
ps.jukka41(a)gmail.com<br />
Antti Pesonen<br />
pesa(a)japo.i<br />
Hannu Suomalainen<br />
hannu.suomalainen(a)outlook.com<br />
Mikko Vapa<br />
mikko.vapa(a)gmail.com<br />
Lena Wiksten<br />
lena.wiksten(a)iki.i<br />
- 3 -
ISON-BRITANNIAN Seuraako <strong>Suomi</strong> Iso-Britannian perässä?<br />
KANSANÄÄNESTYKSEN VAIKUTUKSET SUOMEEN<br />
Iso-Britannian kansanäänestyksen tuloksella<br />
on varmasti vaikutuksia Suomeenkin,<br />
vaikkakin vaikutukset tulevat<br />
koskemaan Suomea todennäköisesti vain<br />
epäsuorasti Euroopan unionin yhtenä jäsenenä<br />
toisten joukossa.<br />
Iso-Britannian kansanäänestystä seurannut<br />
myllerrys kuvastaa, kuinka vähän<br />
ihmiset ymmärtävät unionia saatikka<br />
itseään. Hävinnyt, EU:ssa pysymistä kannattanut<br />
puoli on syyttänyt toista puolta<br />
pirujen maalaamisesta seinälle ja ihmisten<br />
pelottelusta, mikä muka oli ainoa syy,<br />
minkä vuoksi lähtijöiden puoli voitti. On<br />
kuitenkin selvää, että pelottelu ei ollut<br />
lähtijöiden yksinoikeus. Se oli moneen<br />
otteeseen pysyjienkin strategia, eikä sitä<br />
aina julkisuudessakaan peitelty. Tämä<br />
kauhukuvien maalaaminen nyt kansanäänestyksen<br />
jälkeen EU:ssa pysymistä kannattaneiden<br />
joukossa ei ole mikään uusi<br />
asia eikä se varmasti ole sitä objektiivista<br />
tietoa, jota sen väitetään olevan.<br />
Otetaan esimerkiksi taloudelliset vaikutukset.<br />
Varmasti rahaa menetettiin<br />
paljon rahamarkkinoilla kansanäänestyksen<br />
tuloksen osoittauduttua juuri sen<br />
vastaiseksi, mitä talousoppineet olivat<br />
povanneet. Tämä tuskin antaa heille oikeutta<br />
ruveta korjailemaan kansanäänestyksen<br />
tulosta sen mukaiseksi, mitä heidän<br />
vääriksi osoittautuneet ennustuksensa<br />
lupailivat. Yleensäkin rahamarkkinoilla<br />
toimijoita vaivaa se vakava harhaluulo, että<br />
reaalitalouden tulee taipua rahamarkkinoiden<br />
ennustuksiin ja vaatimuksiin. Eiväthän<br />
työttömät äänestäjät voi äänestää<br />
sen mukaan, mikä on hyväksi investoijille.<br />
Jos käännämme katseemme rahamarkkinoilta<br />
reaalitalouteen, punnan heikentyminen<br />
äänestystuloksen selvittyä ei<br />
varmasti ole huono asia. Toinen asia vain<br />
on se, missä määrin reaalitalous enää ketään<br />
kiinnostaa. Maan valuuttakurssi kun<br />
tuntuu toimivan maan vitaalitoimintojen<br />
mittarina, vaikka se ei sitä ole. Reaalitaloudessa<br />
heikko valuutta edistää maan<br />
vientiteollisuutta, sillä tuotteiden hinnat<br />
alenevat ulkomailla. Koska valuutan heikentyminen<br />
tapahtuu suhteessa toiseen<br />
valuuttaan, tässä tapauksessa lähinnä euroon,<br />
tuon toisen valuutan suhteellinen<br />
vahvistuminen saa tuontituotteet kallistumaan,<br />
mikä ei edistä ainoastaan maan<br />
vientiä vaan myös kotimaista myyntiä.<br />
Samalla maan vaihtotase paranee.<br />
Mikään tässä ei ole uutta. Ihmiset<br />
vaan haluavat vähän dramatiikkaa<br />
elämäänsä ja odottelevat nyt maailmanloppua.<br />
Mikä Ison-Britannian tapauksessa<br />
on vaikeampi asia on Skotlannin uhkaus<br />
erota Isosta-Britanniasta ja liittyä EU:-<br />
hun. Tämä on kuitenkin hyvin kaukana<br />
varmasta. Skotlannin ensimmäisen kansanäänestyksen<br />
aikana ei ollut selvää, pääsisikö<br />
Skotlanti EU:hun pelkästään EU:n<br />
jäsenyyden varjolla vai pitäisikö sen hakea<br />
omaa jäsenyyttä. Jälkipyykissä jälkimmäinen<br />
käsitys näytti pääsevän voitolle, ja siinä<br />
yhteydessä tuli selväksi, että Espanja<br />
todennäköisesti äänestäisi mistään maasta<br />
eronneiden alueiden jäsenyyttä vastaan,<br />
sillä Espanjalla on täysi työ omasta takaa<br />
pitää Katalonian itsenäisyyshankkeet kurissa.<br />
Siitä syystä Skotlannin nykyinen pääministeri<br />
eli First Minister Nicola Sturgeon<br />
onkin lobbaamassa Brysselissä Skotlannin<br />
jäsenyyden puolesta. Nähtäväksi jää,<br />
miten siinä käy. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja<br />
Donald Tusk ei heti Sturgeonia<br />
halunnut tavata, kun taas englantilaisantipatioistaan<br />
kuulu komission puheenjohtaja<br />
Jean-Claude Juncker ei häntä torjunut.<br />
<strong>Suomi</strong> eroaa tietysti Isosta-Britanniasta<br />
monessa suhteessa. Ensinnäkin Suomen<br />
EU-jäsenyys on paljolti turvallisuuspolitiikan<br />
ajamaa, missä sivussa mönkään<br />
mennyt talouspolitiikkakin kestetään sisulla.<br />
Toiseksi Suomella ei ole omaa rahaa<br />
eikä siis kunnollista keskuspankkiakaan.<br />
Isossa-Britanniassa keskuspankin korjaustoimet<br />
ovat pysäyttämässä punnan alamäkeä<br />
tehokkaasti. Euroalueesta eroavan<br />
valtion, kuten Suomen, oman valuutan<br />
kurssia olisi vaikea ennustaa. Kolmanneksi<br />
<strong>Suomi</strong> on pieni maa Isoon-Britanniaan<br />
verrattuna. Oma tuotanto on nyt monen<br />
EU-vuoden jälkeen muutenkin retuperällä.<br />
Paljon järeää toimintaa vaaditaan, ennen<br />
kuin maa pääsisi omilleen. Ja senkin jälkeen<br />
tuonti ja näin ollen valuuttakurssit<br />
ovat ratkaisevassa asemassa.<br />
Suomella on paljon opittavaa Ison-Britannian<br />
kokemuksista. Jo nyt on selvää,<br />
että EU:lta ei paljon sympatioita heru<br />
eroavaa jäsenvaltiota kohtaan. Suomen ero<br />
ei ole mahdoton, mutta Ison-Britannian<br />
sekamelska on osoittanut, että suuret sanat<br />
eivät suuta halkaise. Hukassa on selvä<br />
”<br />
Suomella on<br />
paljon opittavaa<br />
Ison - Britannian<br />
kokemuksista.<br />
toimintasuunnitelma sen suhteen, miten<br />
tulevaisuudessa toimitaan. Tätä tulee nyt<br />
Suomen osalta pohtia.<br />
Jonathan Widell, Montréal<br />
Kaikki VS-Kustannuksen kirjat nyt alennusmyynnissä hintaan 10e/kpl + postituskulut<br />
Tilaukset: Nina Palomäki, 0456685990 tai ninnu.palomaki(a)gmail.com VS-Kustannus<br />
- 4 -
<strong>Suomi</strong> <strong>törmäyskurssilla</strong><br />
Radion ykkösaamussa haastateltiin<br />
17.6. Tuntematon Mannerheim -kirjan<br />
tehnyttä Tapio Kuosmaa. Saimme<br />
vakavan muistutuksen unohdetusta ja<br />
roskikseen heitetystä viisaudesta.<br />
Marskin selkeä - kokemuksen ja laajojen<br />
kontaktien ryydittämä - lopputulema Suomen<br />
parhaasta ulkopolitiikasta on ajankohtainen<br />
tänäänkin. Edelleen paras tarjolla<br />
olevista. Suomen ei pidä olla mukana missään,<br />
mikä voi viedä meidät suurvaltojen<br />
kiistoihin mukaan. Meidän pitää siis olla<br />
reippaan itsetuntoisesti itsenäisiä ja hoitaa<br />
itse oman maamme puolustus. Puolueeton,<br />
hyvän puolustuskyvyn ja -tahdon omaava<br />
<strong>Suomi</strong> on paras <strong>Suomi</strong> myös kaikille<br />
naapureillemme. Meidän suunnalta eikä<br />
meidän kauttamme uhkaa silloin mikään<br />
ketään. Eikä meitä ole tarvis kenenkään<br />
uhata. Piste.<br />
Tässä ei ole sijaa tunteilulle. Raaka realismi<br />
pitää ottaa ohjenuoraksi. Maantiede<br />
on osattava. Onnettomuudeksemme<br />
Eduskunnassa ei ole yhtään puoluetta, joka<br />
haluaisi Mannerheimin – Paasikiven linjalle<br />
takaisin. Paluu tälle linjalle on enemmän<br />
kuin tarpeen, sillä samat hölmöydet<br />
ja typeryydet kuin 1930- luvulla, toistuvat<br />
jälleen. Valitettavasti Mannerheim ei pystynyt<br />
näitä hölmöilyjä torjumaan. Noista<br />
ajoista ei ole otettu opiksi.<br />
Voisimme olla rauhanvälityksen suurvalta,<br />
lääkäri. <strong>Suomi</strong> teki valtavan<br />
diplomaattisen urakan 1970- luvun alussa<br />
ETYKin (Euroopan turvallisuus ja yhteistyö<br />
konferenssin) saamiseksi Helsinkiin.<br />
Saimme 35 maan päämiehet saman pöydän<br />
ääreen käsittelemään turvallisuuskysymyksiä,<br />
talous- ja kulttuurivaihtoa sekä<br />
vapaampaa liikkumista valtioiden välillä.<br />
Mikä diplomaattinen voitto pienelle Suomelle.<br />
Puolueettomuuslinjamme sai siunauksen!<br />
Ja tämä kaikki valtava pääoma on<br />
EU:n myötä unohduksiin haudattu, roskiin<br />
heitetty. Tilalle on tullut isäntämaasopimus<br />
NATOn kanssa.<br />
Nyt <strong>Suomi</strong> on mukana kaikissa niissä<br />
kärhämissä osapuolena, mihin EU:n<br />
jäsenenä joudummekaan. Britannian äänestystulos<br />
EU:sta eroamisesta täytti juhannusaaton<br />
uutistarjonnan. Unionistit<br />
panikoivat ja itsenäisyyden kannattajat<br />
iloitsivat. Sivistysvaltio Britannia toteutti<br />
suoraa demokratiaa, jota Pertti Salolainen<br />
kiirehti nimittämään kansanäänestysvouhotukseksi.<br />
Kannattaisi huomioida, miten<br />
säännölliset kansanäänestykset toimivat<br />
Sveitsissä. Britannia näytti mallia kansanvallan<br />
toteuttamisesta. Valtion itsenäisyys<br />
on toimivan kansanvallan ja hyvinvoinnin<br />
rakentamisen perusta. EU:n jäsenmaat eivät<br />
ole itsenäisiä valtioita.<br />
Ensi vuonna Suomessa juhlitaan 100<br />
-vuotiasta itsenäisyyttä. Kannattaisi<br />
miettiä aikuisten oikeasti, miten tämä<br />
itsenäisyys määritellään. Kansaltamme<br />
kysyttiin syksyllä 1994 mielipidettä Euroopan<br />
unioniin liittymisestä. Tätä edelsi<br />
voimakas EU:ta myötäilevä valtamedian<br />
vyörytys. Kriittiset mielipiteet eivät päässeet<br />
läpi. On kohtuullista vaatia asian<br />
päivittämistä. Onhan nyt faktatietoa siitä,<br />
miten lobbareiden lupaukset ovat pitäneet.<br />
Vai pelkääkö joku, että koulutettu Suomen<br />
kansa äänestäisi tällä kertaa ”väärin”? Presidentti<br />
Kekkonen kysyi aikanaan: Onko<br />
maallamme malttia vaurastua? Nyt on<br />
syytä kysyä: Onko suomalaisilla rohkeutta<br />
ryhtyä isännäksi omassa maassaan?<br />
Ennen kuin karahdetaan kiville.<br />
”<br />
Tässä ei ole sijaa<br />
tunteilulle. Raaka<br />
realismi pitää ottaa<br />
ohjenuoraksi.<br />
Maantiede on<br />
osattava.<br />
Erkki Heiskanen, Heinola<br />
Alexander Stubb, Romano Prodin<br />
entinen neuvonantaja ja entinen<br />
äärioikeiston euroeliittiin kuuluva pääministerimme<br />
lausahti vahingossa jo<br />
11.7.2003, että ”EU on enemmän kuin<br />
kansainvälinen järjestö, mutta vähemmän<br />
kuin valtio”.<br />
EU ei alkuaankaan ollut valtiosopimus,<br />
vaan Bilderberg-eliitin järjestösopimus,<br />
jolla EU:ta hallitsevat markkinavoimat ja<br />
mahtavimmat eurooppalaiset suuryritykset<br />
ja niiden omistajat kaappasivat vallan<br />
omien kansanedustajiemme tuella vastoin<br />
kaikkia Suomen perustuslakeja.<br />
Itsenäisen Suomen eduskunta mitätöi<br />
kansanvaltaisen perustuslakimme<br />
18.11.1994, kun se päätti äänin 152-45<br />
hyväksyä Martti Ahtisaaren Korfulla allekirjoittaman<br />
EU-liittymissopimuksen.<br />
Silloinen eduskunnan päätös perustui<br />
moninkertaiseen laittomuuteen ja mielivaltaan.<br />
Päätöksellä loukattiin kansansuvereniteettia<br />
ja perustuslakia. Historiallisesti<br />
kansansuvereniteetti ja kansanvalta Euroopassa<br />
on nuorta. Niiden vahvimmat<br />
linnakkeet ovat olleet Englanti, Ranska,<br />
Sveitsi ja Pohjoismaat.<br />
<strong>Edessä</strong> <strong>kolmas</strong> <strong>itsenäisyystaistelu</strong> - <strong>Fixit</strong><br />
Suomen hallitusmuoto toteaa yksiselitteisesti:<br />
”valta kuuluu kansalle..” Kansanvaltaisen<br />
perustuslakimme ”kansa” ei<br />
tarkoita ainoastaan kunakin hetkenä vaan<br />
kaikkina ajankohtina elävien suomalaisten,<br />
siis sekä jo kuolleiden että vielä syntymättömien<br />
muodostamaa ja alati kasvavaa kokonaisuutta.<br />
Kansansuvereniteetti on siis<br />
itsenäisen kansan etuoikeus ja velvoite.<br />
Kansansuvereniteetti turvaa luovuttamattoman<br />
oikeuden maahan ja sen perusturvaan.<br />
Täten kullakin kansalla on historiansa<br />
jokaisena ajankohtana täydellinen, pysyvä<br />
ja loukkaamaton valta päättää omista<br />
asioistaan.<br />
Kansansuvereniteetin valossa ei ole edes<br />
mahdollista, että kansan itseään edustamaan<br />
valitsema eduskunta päättäisi luovuttaa<br />
kansalle kuuluvaa korkeinta valtaa<br />
maan rajojen ulkopuolelle, niin kuin nyt<br />
on tapahtunut laittoman EU-hallinnon<br />
toimesta.<br />
EU:n harvainvallan ainoa mahdollisuus<br />
saada voitto kansansuvereniteetista on<br />
ollut kansallisuus-käsitteen ja kansallisvaltioiden<br />
tuhoaminen. Yhtä aikaa liittovaltiokehityksen<br />
kanssa alkoi valtavat<br />
pakolaisvyöryt kohti Eurooppaa?<br />
Sattumaako ? Tuskin !<br />
<strong>Suomi</strong> ja koko Eurooppa on jo saatettu<br />
pahenevaan sekasortoon totalitäärisen<br />
äärioikeiston pelisäännöillä. Kaaosta<br />
ja epätietoisuutta lisää Englannin Brexit.<br />
Luojan Kiitos !<br />
Englannin Brexit oli riemuvoitto demokratialle,<br />
vapaudelle ja itsenäisyydelle !<br />
Seuraavaksi on Suomen vuoro palauttaa<br />
itsenäisyys ja kansalaisoikeudet !<br />
Myös Suomessa on järjestettävä kansanäänestys<br />
EU:sta eroamiseksi, muis-<br />
taen, että emme edes ole koskaan laillisesti<br />
EU:hun liittyneet. Edes markan syrjäyttämisestä<br />
ei ole eduskunnan päätöstä.<br />
Meidät petettiin !<br />
Siksi mikään kansanäänestyskään ei<br />
enää edes suomalaisia auta, ennen kuin<br />
maahan saadaan riippumaton perustuslakituomioistuin<br />
ja kaikki perustuslakiimme<br />
muklatut EU-aikaiset muutokset mm. rikoslain<br />
pykälät valtiopetoksesta on oikaistu.<br />
Valtiopetos ei vanhene koskaan.<br />
<strong>Edessä</strong>mme on <strong>kolmas</strong> <strong>itsenäisyystaistelu</strong><br />
!<br />
Kiitos Englanti !<br />
Sinikka Tyynelä<br />
- 5 -
Brexit hapatti Suomen kerman<br />
Suomen EU-myönteinen media pois tolaltaan ei-äänten voitettua Iso-Britanniassa<br />
Vähän aikaa on kulunut brittien Brexit-äänestyksen<br />
tuloksesta, ja kuten<br />
arvata saattaa, on suomalainen media<br />
ja ”parempi väki” tullut aivan hulluksi.<br />
Lehtiä lukemalla voisi helposti luulla,<br />
että äänestys käytiin meillä. Niin kovasti<br />
yritetään suomalaisille vakuuttaa, että<br />
brittien päätös oli väärä. Tässä kokoan ja<br />
puin muutamia niistä perusväitteistä, joita<br />
unionistit käyttävät.<br />
Brexitin puolesta äänestivät<br />
vanhat, nuoret taas unionin<br />
puolesta<br />
Muistan, kuinka lukioikäisenä paheksuin<br />
yhteiskuntaopin oppikirjaamme.<br />
Euroopan Unionia koskevassa kurssikirjassa<br />
kun vuoden 1994 kansanäänestyksestä<br />
kuvailtiin selittämällä, kuinka vanhat<br />
ja kouluttamattomat maaseudun asukkaat<br />
äänestivät EU:ta vastaan, ja nuoret ja hyvin<br />
koulutetut puolestaan jäsenyyden puolesta.<br />
Täysin samaa mantraa toistetaan nyt:<br />
kouluttamaton ja iäkäs maaseudun väki<br />
äänesti Britannian pois EU:sta.<br />
Tällä tavalla niitä mielikuvia luodaan.<br />
Mitäpä jos asiasta kerrottaisiin siten, että<br />
”Maaseudulla asuva, iäkäs ja kokenut väestö,<br />
joka on nähnyt maailmaa niin unionissa<br />
kuin sen ulkopuolellakin, äänesti eron<br />
puolesta, ja ulkomailla matkustelevat opiskelijat<br />
ja hyvätuloiset toimistotyöntekijät<br />
äänestivät unionin puolesta”?<br />
Näinhän äänestyksessä nimittäin kävi.<br />
Nuoret kyllä äänestivät jäsenyyden puolesta,<br />
mutta totta kai asia oli tiedossakin.<br />
Nuorethan eivät ole elämää unionin ulkopuolella<br />
edes nähneet. Sen sijaan on täysin<br />
naurettavaa väittää, että nuoret olisivat äänestäneet<br />
paremman tiedon varassa kuin<br />
vanhempi väestö. Muistanpa kerrankin<br />
Ylen haastatelleen EU-kannattajanuorisoa<br />
viikkoa ennen äänestystä, ja vastaus kysymykseen<br />
”Mitä mieltä olet EU:sta?” kuului<br />
suurin piirtein seuraavasti: ”No emmätiä,<br />
kai se on ihan kiva”.<br />
Nuorten äänestysinto oli alhaista, eli<br />
moni nuori jätti päätöksenteon muille,<br />
koska ei kokenut asian olevan tärkeä tai<br />
ajatteli, etteivät omat taustatiedot riitä<br />
päätöksen tekoon.<br />
Brexit-kampanjoijat ovat<br />
joutuneet perumaan puheitaan<br />
Mediassa myllytettiin Yleä myöten,<br />
kuinka Brexit-kampanjoijat olisivat<br />
joutuneet pyörtämään lupauksiaan. Kaikkein<br />
silmiinpistävin oli kuva linja-autosta,<br />
jossa kuvailtiin EU:n kuluja viikossa, ja todettiin,<br />
että tämänkin voisi käyttää vaikka<br />
terveydenhuoltoon. Nigel Farage oli kuulemma<br />
joutunut ”myöntämään” tekstin<br />
olleen virhe.<br />
Ovatko toimittajamme täysin toistaitoisia,<br />
vai luulevatko he että heidän koko lukijakuntansa<br />
on tyhmää? Brexit oli yhden<br />
asian kampanja, siis EU-eron. Sen takana<br />
ei ollut mikään yhtenäinen voima, vaan<br />
sitä ajoivat Itsenäisyyspuolue UKIP sekä<br />
yksittäiset vaikuttajat lähinnä brittien konservatiivipuolueesta.<br />
Eivät he ole luvanneet<br />
eivätkä voineet luvata, mihin rahaa<br />
käytetään EU-eron jälkeen. UKIP ei edes<br />
ole brittiparlamentissa kuin muutaman<br />
kansanedustajan voimin.<br />
Samoin on esitetty Brexit-puolen sanojen<br />
syömisenä se, että esimerkiksi vaihto-opiskelijoiden<br />
ei tarvitse pakata heti<br />
” Nuorethan<br />
eivät ole<br />
elämää unionin<br />
ulkopuolella edes<br />
nähneet.<br />
laukkujaan. Missäköhän vaiheessa Brexit-kampanja<br />
lupasi, että Britanniasta<br />
ajetaan joka ikinen ulkomaalainen ulos<br />
vaihto-oppilaita myöten, kun EU-ero tulee?<br />
Britannian vasemmistoradikaaleiltako<br />
toimittajamme tietonsa keräävät?<br />
Talouden taantuma ja rommaus<br />
Yle uutisoi eilen kiivaasti siitä, kuinka<br />
punnan arvo on laskenut, ja brittiyhtiöiden<br />
osakkeiden arvosta on osa sulanut.<br />
Tämän pitäisi olla osoitus siitä, että EU:sta<br />
ei kannata erota, sillä muuten maahan repeää<br />
valtava kuilu, joka imaisee eronneen<br />
valtion Helvetin syövereihin. Tietysti oli<br />
aivan selvää, että heti tuloksen jälkeen<br />
punnan arvo alenee hieman, samoin brittiosakkeet<br />
laskevat. Tämä johtuu siitä, että<br />
spekuloijat odottavat muiden spekuloijien<br />
odottavan että kolmannet spekuloijat myyvät<br />
osakkeitaan. Näin typerä on meidän<br />
talousjärjestelmämme tätä nykyä. Osakkeiden<br />
arvo laskee, koska niiden arvon<br />
odotetaan laskevan. Pian ne kuitenkin<br />
taas nousevat, kun päättömän kanan tavoin<br />
ryntäilevät sijoittajat huomaavat, ettei<br />
maailma loppunutkaan. Ja heidän aiheuttamansa<br />
punnan devalvoituminen itse<br />
asiassa auttaa brittiläisiä vientiyrityksiä.<br />
”Tätä Putin haluaa”<br />
Heti äänestyksen jälkeen Suomessa<br />
toisteltiin papukaijamaisesti Brexitin<br />
olleen Venäjän ja Putinin toiveiden täyttymys.<br />
Samaa perustettahan käytettiin<br />
aikanaan Suomen liittämisessä EU:hun,<br />
nimittäin Venäjän-pelkoa. On varmasti aivan<br />
totta, että Venäjälle EU:n hajoaminen<br />
passaa vallan mainiosti. EU:han nimittäin<br />
on täysin amerikkalaisten sylissä ja mukana<br />
mm. talouspakotteissa Venäjää vastaan.<br />
Sen sijaan hämärämpää on, miksi kaikki,<br />
mikä on venäläisten mielestä toivottavaa,<br />
olisi meille muille kauhistus? Tietysti ei<br />
miksikään. Putinista on tehty se uusi Hitler,<br />
jota europrojektin vetäjät tarvitsevat.<br />
Putin on tuhma kaveri, jonka kanssa ku-<br />
” Ovatko<br />
toimittajamme<br />
täysin toistaitoisia<br />
vai luulevatko he,<br />
että heidän koko<br />
lukijakuntansa on<br />
tyhmää?<br />
kaan ei halua olla samalla puolella - siksi<br />
kaikki, mikä on euroeliitin toiveiden vastaista,<br />
yhdistetään Putiniin ja Venäjään.<br />
Summa summarum<br />
Tässä ei ole kaikkia niistä naurettavista<br />
otsikoista, joilla media nyt revittelee.<br />
Kuitenkin poliittisesta lähihistoriasta löytyy<br />
yksi vertailukohta: Suomen EU-kansanäänestys<br />
1994. Silloin mediassa,<br />
varsinkin Helsingin Sanomissa, luvattiin<br />
työllisyyden paranevan, matkustamisen<br />
helpottuvan ja elintarvikkeiden halpuvan<br />
ja mitä vielä. Nyt olemme sitkeässä taantumassa,<br />
koska suomalaiset uskoivat noita<br />
suoranaisia valheita ja osatotuuksia.<br />
EU:sta ja eurosta on erottava, ei siitä mihinkään<br />
pääse.<br />
Akseli Erkkilä<br />
IPUn Lapin piirin pj.<br />
- 6 -
Vääristelyä ja pelottelua Englannin avulla,<br />
onnittelut Englanti ja kansanvalta!<br />
Viime aikoina ovat Venäjä ja sen presidentti<br />
saaneet olla vähemmän valtamediamme<br />
härnäyksen kohteena,<br />
kun Englannin mahdollisesta EU-erosta<br />
on tehty aivan hirmuinen asia. Ylen pääuutiset<br />
televisiossa ovat tässä erityisesti<br />
kunnostautuneet.<br />
Iltauutisissa vaalipäivän jälkeen haastateltiin<br />
noin viittä ihmistä Englannissa.<br />
Kaikki potivat tuskaa, kun kansa äänesti<br />
väärin. Miten on mahdollista, että Yle löysi<br />
vain tätä mieltä olevia, vaikka enemmistö<br />
englantilaisista oli EU:sta eroamisen kannalla?<br />
Aivan hirmuisena asiana on pidetty<br />
valuutan arvon alenemista, vaikka<br />
Englannin talous tulee devalvaatiosta<br />
hyötymään, kuten Suomenkin talous on<br />
piristynyt euron devalvoitumisesta. Sixten<br />
Korkman, nykyisin professori, devalvaatiohyötyyn<br />
Englannille vihjaisi, vaikka viran<br />
puolesta muuten voivottelikin.<br />
On esiinnytty kuin kaupankäynti Englantiin<br />
lakkaisi ja kuin nuoret eivät<br />
pääsisi Englannista muualle opiskelemaan.<br />
Kuitenkin Norja ja Islantikin käyvät<br />
kauppaa ja nuoret opiskelevat ympäri<br />
Eurooppaa, vaikka maat eivät ole EU:n<br />
jäseniä. Minäkin olen opiskellut Kanadassa.<br />
Opiskeluista on maakohtaisia ja kansainvälisiä<br />
sopimuksia. Englanti on myös<br />
alkuperäinen Efta-talousalueen maa, joka<br />
liittyi ennen EU:ta perustettuun Euroopan<br />
talousalueeseen (ETA) vuonna 1994. Näiden<br />
varassa Norja ja Islantikin ovat hyvin<br />
tulleet toimeen.<br />
Sveitsi on Eftassa, mutta kansanäänestyksellä<br />
ei ETAssa. Sveitsi on solminut<br />
asiakohtaiset sopimukset EU:n kanssa. Se<br />
olisi Englannillekin hyvä ratkaisu, mutta<br />
mitään hirmuista kiirettä sopimiseen ei<br />
ole. EU:n perussopimuksen mukaan ero<br />
tulee voimaan kahden vuoden kuluttua<br />
eroilmoituksesta, vaikka erosopimuksen<br />
yksityiskohdista ei olisi päästy yksimielisyyteen.<br />
Tuo on siis takaraja.<br />
Tietenkin eliitin ja valtamedian mesoaminen<br />
eroamisen vaarasta on Suomessa<br />
tähdätty ennakkovaroitukseksi ja<br />
pelotteluksi Suomen rahvaalle ja samalla<br />
perusteluksi sille, miten eduskunta kohtelee<br />
Paavo Väyrysen kansalaisaloitetta eurosta<br />
eroamiseksi. Jälleen on vireillä myös<br />
uusi kansalaisaloite kansanäänestyksestä<br />
koko EU:sta eroamiseksi.<br />
Nuo äänestykset olisivat demokraattisempia,<br />
mikäli meillä olisi edes yksi<br />
tai muutama tv-kanava todellisen opposition<br />
hallussa, kuten on tilanne Venäjällä.<br />
Suomen eduskuntahan on yksipuoluejärjestelmässä<br />
ja radikaali äärioikeistolainen<br />
klikki hallitsee maata yhdessä valtamedian<br />
kanssa. Todellinen oppositio on eduskuntapuolueiden<br />
ulkopuolella.<br />
Onnittelut Englannin kansalle! Näytitte<br />
mallia, miten kansanvaltaa voidaan<br />
puolustaa. Milloinkohan tsuhnatkin sen<br />
tajuavat? Jos EU-parlamentaarikkoja Liisa<br />
Jaakonsaarta (sd) ja Sirpa Pietikäistä<br />
(kok) totellaan, niin kansaa ei pidä päästää<br />
koskaan ilmaisemaan mielipidettään sitä<br />
koskevista tärkeimmistä asioista. EU-demokratian<br />
ja perinteen mukaisesti nyt<br />
puuhataan myös Englannin äänestyksen<br />
uusimista.<br />
Mauri Nygård<br />
Evp kunnanjohtaja,<br />
maakuntaliiton johtaja ja<br />
tutkija toisinajattelija.fi<br />
”<br />
On esiinnytty kuin<br />
kaupankäynti<br />
Englantiin lakkaisi<br />
ja kuin nuoret eivät<br />
pääsisi Englannista<br />
muualle<br />
opiskelemaan.<br />
Kuitenkin Norja ja<br />
Islantikin käyvät<br />
kauppaa ja nuoret<br />
opiskelevat ympäri<br />
Eurooppaa, vaikka<br />
maat eivät ole EU:n<br />
jäseniä.<br />
- 7 -
Kutsu Itsenäisyyspuolueen (IPU) toimintaseminaariin ja vuosikokoukseen 13.-14.8.2016<br />
Itsenäisyyspuolueen vuosikokous pidetään Seinäjoella sunnuntaina 14.8.2016 alkaen klo 11.00 Hotelli Cumuluksessa<br />
(os. Kauppakatu 10). Äänioikeutettuja vuosikokouksessa ovat ne, jotka Itsenäisyyspuolueen hallitus on hyväksynyt<br />
jäseneksi ennen vuosikokousta pitämässään kokouksessa ja jotka ovat maksaneet jäsenmaksunsa ennen vuosikokouksen<br />
alkamista.<br />
Kokouksessa käsitellään sääntöjen määräämät asiat, joihin kuuluvat mm. puheenjohtajan valinta tulevaksi kaksivuotiskaudeksi<br />
ja hallituksen valinta yhdeksi toimintavuodeksi. Pj-ehdokkaiden tentti on vuosikokouksen yhteydessä sunnuntaina.<br />
Jäsenmaksu on 40 euroa ja sen voi maksaa IPU:n tilille FI74 5722 4160 9148 99. Viitenumero on 20187. Jäsenmaksun voi<br />
maksaa myös kokouspaikalla ennen kokouksen avausta.<br />
Vuosikokouksen esityslista<br />
1. Kokouksen avaus<br />
2. Valitaan kokouksen puheenjohtaja, sihteeri, kaksi pöytäkirjan tarkastajaa kaksi ääntenlaskijaa<br />
3. Todetaan kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus<br />
4. Hyväksytään kokouksen työjärjestys<br />
5. Esitetään tilinpäätös, hallituksen vuosikertomus ja toiminnantarkastajan lausunto<br />
6. Päätetään tilinpäätöksen vahvistamisesta ja vastuuvapauden myöntämisestä<br />
7. Vahvistetaan toimintasuunnitelma, tulo- ja menoarvio sekä liittymis- ja jäsenmaksujen suuruus<br />
8. Päätetään hallituksen jäsenten lukumäärästä (7-17)<br />
9. Valitaan hallituksen puheenjohtaja. Valitaan hallituksen muut varsinaiset jäsenet sekä heille henkilökohtaiset varajäsenet<br />
10. Valitaan neuvottelukunta<br />
11. Valitaan toiminnantarkastaja ja varatoiminnantarkastaja<br />
12. Päätetään hallituksen puheenjohtajan, hallituksen jäsenten, sihteerin, taloudenhoitajan<br />
ja muiden toimihenkilöiden sekä tilintarkastajien palkkioista ja matkakorvauksista<br />
13. Vuosikokouksen kannanotto<br />
14. Käsitellään hallituksen vuosikokoukselle tekemät esitykset sekä muut kokouskutsussa mainitut asiat, joista on tehty<br />
kirjallinen esitys hallitukselle viimeistään kolmekymmentä (30) päivää ennen kokousta.<br />
15. Kokouksen päättäminen ja puolueen puheenjohtajan päätössanat<br />
Kokouspaikalle hotelli Cumulukseen on matkaa Seinäjoen rautatieasemalta n. 300m. Vuosikokousta edeltävänä<br />
päivänä, lauantaina 13.8.2016 IPU:n väki kokoontuu samaan paikkaan seminaariin, jossa käsiteltäviä aiheita ovat mm.<br />
kuntavaalit, presidentinvaali, maakuntavaalit ja IPU:n markkinointi sekä paikallistoiminta. Lauantain ohjelma alkaa kello<br />
13.00.<br />
Kokouspaketti kahdelle päivälle maksaa 54 euroa ja yhdelle päivälle 27 euroa. Hintaan sisältyy molempina päivinä<br />
lounas sekä kahvi tai tee makean tai suolaisen kahvileivän kera. Kokouspaketin voi maksaa tilille FI74 5722 4160 9148<br />
99. Järjestelyjen vuoksi pyydämme ilmoittautumisia 26.7. mennessä sähköpostilla heliteikari@hotmail.com tai puh.<br />
0400 517 596<br />
Majoituksen varaamisesta osanottajat joutuvat huolehtimaan itse. Hotellitasoisia vaihtoehtoja ovat hotelli Cumulus,<br />
Kauppakatu 10, Hotel Sorsanpesä, Törnäväntie 27, Original Sokos Hotel Lakeus, Torikatu 2 ja Original Sokos Hotel Vaakuna,<br />
Kauppatori 3.<br />
Majoitusvaihtoehtoja voi etsiä netistä esim. www.hotels.com www.booking.com www.airbnb.fi<br />
Itsenäisyyspuolueen työtä tarvitaan. Tule mukaan rakentamaan pohjaa itsenäiselle ja kestävälle tulevaisuudelle!<br />
Tervetuloa Seinäjoelle!<br />
Itsenäisyyspuolueen hallitus<br />
- 8 -