- 8 -Kalastusalueelle sijoittuvat Leppävirran kirkonkylän <strong>ja</strong> Varkauden kaupungin taa<strong>ja</strong>mien lisäksi Timolan,Sarkamäen, Mustinmäen, Moninmäen, Konnuslahden <strong>ja</strong> Riihirannan kyläkeskukset. Kalastusalueella asuunoin 30 000 henkilöä.2.2 TOIMINTAYMPÄRISTÖN MUUTOKSETUnnukan kalastusalueen ympäristön muutoksia on tarkasteltu tarkemmin käyttö- <strong>ja</strong> <strong>hoitosuunnitelma</strong>ssa II.Tässä keskitytään tietoon tulleisiin muutoksiin. Tärkeimpiä kalatalouteen vaikuttavia ympäristötekijöitäovat olleet ha<strong>ja</strong>kuormitus, taa<strong>ja</strong>mien <strong>ja</strong> teollisuuden pistekuormitus, etenkin teollisuuskaupunki Varkaudessa<strong>ja</strong> sen alapuolisessa vesistössä, syväväylän ruoppaus <strong>ja</strong> säännöstely. Yleisesti ottaen veden laatu onparantunut kalastusalueella suojelutoimien tehostamisen myötä. Varkauden suurin kuormitus kohdistuunykyisin Haukiveteen, mutta valitettavasti Huruslahdelta <strong>ja</strong> Haukivedestä on viime vuosina otetuistanäytteistä löydetty edelleen korkeita raskasmetallipitoisuuksia, erityisesti tinayhdisteitä.2.2.1 Veden laatuUnnukka on melko ruskeavetinen <strong>ja</strong> matalahko järvi. Vesi on luokiteltu lievästi reheväksi <strong>ja</strong> melko hyväkuntoiseksi.Hyvää huonommassa tilassa olevaksi on mainittu Konnuslahti (maatalous, ha<strong>ja</strong>-asutus <strong>ja</strong> sisäkuormitus).Haukiveden veden laatuun vaikuttavat ha<strong>ja</strong>kuormituksen <strong>ja</strong> ilmalaskeuman ohella tehtaanjätevedet. Siitinselkä jätevesien purkualueena on luokittunut tyydyttäväksi (P-S vesienhoidon toimenpideohjelma2010).Kalastusalueen muut järvet <strong>ja</strong> lammet ovat pääosin ruskeavetisiä metsälampia <strong>ja</strong> niiden veden laatu onkohtalaisen hyvä. Heikoimmillaan veden laatu on Kirkko-Ahvenisessa, Suurijärvessä, Särkijärvessä <strong>ja</strong>Helvejärvessä, joissa on havaittu happikatoa (KHS II).Osakaskuntakyselyn perusteella veden laatu on alueen vesistöissä pysynyt pääasiassa ennallaan. Unnukanvedenlaatu on pysynyt ennallaan 16 vastaa<strong>ja</strong>n mielestä. Kahden vastaa<strong>ja</strong>n mielestä laatu oli heikentynyt, <strong>ja</strong>kahden parantunut (n= 20). Pienten järvien <strong>ja</strong> lampien tila vaihtelee, mutta huolestuttavaa on, ettäheikentymistä on myös tapahtunut. Tieto perustuu yleensä yhden vastaa<strong>ja</strong>n käsitykseen, mutta esimerkiksiSärkijärven <strong>ja</strong> Helvejärven (Haiseva) tila on edelleen huolestuttava (kuva 1).2.2.2 KuormitusPiste- <strong>ja</strong> ha<strong>ja</strong>kuormitus ovat tärkeä vesien tilaan vaikuttava tekijä alueella. Pistekuormitus koostuuLeppävirran <strong>ja</strong> Varkauden taa<strong>ja</strong>mien jätevesipuhdistamojen sekä Enson Varkauden tehtaiden jätevesistä.Jatkossa Leppävirran taa<strong>ja</strong>man jätevedet johdetaan puhdistettavaksi Varkauteen.
- 9 -Tärkeimmät ha<strong>ja</strong>kuormitusta aiheuttavat tekijät ovat maatalous, metsätalous, turvetuotanto, uitto, ha<strong>ja</strong>asutus<strong>ja</strong> yläpuoliselta reitiltä tuleva kuormitus. Ha<strong>ja</strong>kuormituksen osuus Unnukan kokonaiskuormituksestaon pistemäistä kuormitusta suurempi. Yhdyskuntien jätevesikuormituksella ei ole merkittävää vaikutustavesistön tilaan Haukiveden pohjoisosaa lukuun ottamatta (KHS II <strong>ja</strong> SKVSY 2011).Kalastusalueen suurin pistekuormitta<strong>ja</strong> on Enson Varkauden tehtaat. Tehtaiden jätevesien vaikutuskohdistuu Haukiveteen, lähinnä Siitinselän alueelle. Huruslahtea rasittava kuormitus on vähentynytvuodesta 1981 lähtien, jonka jälkeen jätevedet on johdettu käsiteltyinä Pirtinvirtaan. Viime vuosina onhavaittu kuitenkin näytteissä suuria määriä mm. tinayhdisteitä, jotka lienevät tulleet vesistöön teollisuudesta.Haki<strong>ja</strong>na Varkauden kaupunki on käynnistänyt hanke, jossa selvitetään <strong>ja</strong> tarvittaessa tehdään toimiaHuruslahden tilanteen parantamiseksi.Leppävirran kunnan jätevedenpuhdistamo on viime vuosina toiminut hyvin, eikä purkuvesistössä ole olluthavaittavissa jätevesistä johtuvia vesistövaikutuksia.2.2.3 Vesistön muu käyttöVuonna 1972 valmistui vesiliikenteen tarpeisiin Saimaan syväväylän osuus Varkaudesta Kuopioon. Väylänkulkusyvyys on 4,35 metriä. Rahtikuljetuksen lisäksi väylä palvelee matkailu- <strong>ja</strong> huviveneilyä. Unnukankalastusalueella si<strong>ja</strong>itsevat Kalmalahden-, Joutenlahden-, Kanavamuseon-, Taipaleen-, Pussilantaipaleen- <strong>ja</strong>Leppävirran kirkonkylän venesatamat. Unnukan itäosan veneilyväylän rakentaminen <strong>ja</strong> Huruslahdensyväväylä ovat olleet suunnitteilla.Vesistöä käytetään puutavaran uittoon. Uitto tapahtuu proomuilla tai nippu-uittona <strong>ja</strong> reittinä käytetäänVarkauden-Kuopion syväväylää. Alueella ovat Möhköskosken <strong>ja</strong> Pajusalmen puutavaran pudotuspaikat.Teollisuuden tarpeisiin tarvittavia puutavaran varastoalueita on Varkauden edustalla noin 80 hehtaaria(KHS II).Vesistöihin on laskettu myös kilometrikaupalla erilaisia luvanvaraisia kaapeleita <strong>ja</strong> putkia. Maasto on moninpaikoin karua <strong>ja</strong> kivikkoista, joten on ollut usein edullisempaa käyttää rakennusreittinä vesistöä. Kaapeleita<strong>ja</strong> putkia pitkin saadaan kiinteistöille sähköä <strong>ja</strong> jätevedet puhdistamoihin. Niistä saattaa olla paikallisestihaittaa kalastukselle <strong>ja</strong> särkyessään ne voivat aiheuttaa pistekuormitusta. Osakaskunnat ovat viime vuosinahakeneet <strong>ja</strong> saaneet pieniä korvauksia rakentajilta kalastukselle aiheutuneista haitoista.2.2.4 KaavoitusKaavoissa on annettu tarkemmat määräykset <strong>ja</strong> ohjeet mm. rantarakentamisesta, veneväylistä, satamista <strong>ja</strong>valkamista, ympäristönsuojelusta sekä maisemanhoidosta. Leppävirta-Varkaus alueella on vahvistettuVarkauden seudun seutukaava. Kaavoituksesta antavat lisätieto<strong>ja</strong> Leppävirran kunta <strong>ja</strong> Varkauden kaupunkiesimerkiksi nettisivuillaan. Suojelualueista <strong>ja</strong> ympäristöluvista saa lisätietoa ELY-keskus / aluehallintoviranomaiselta(www.ely.fi/ita).2.2.5 SäännöstelyUnnukan nykyiset vedenkorkeudet <strong>ja</strong> virtaamat määräytyvät Unnukan-Kallaveden säännöstelyluvanperusteella. Säännöstely on aloitettu vuonna 1972. Se hoidetaan Naapuskosken säännöstelypadolla sekäHuruskosken voimalaitos- <strong>ja</strong> Ämmäkosken säännöstelypadoilla.Kallavettä säännöstellään käytännössä Leppävirran Naapuskosken padolla <strong>ja</strong> tarvittaessa käytetäänKonnuksen kanavaa tulvajuoksutukseen (ISVO 20.6.1972, korvaukset 11.3.1983). Laivaliikennekaudella 1.5.– 10.12. veden korkeus ei saa alittaa korkeutta NN+ 81,25 m. Mikäli Saimaan veden pinta laskee korkeudenNN+ 75,10 alapuolelle, Kallaveden korkeus saa alittaa purjehduskauden alara<strong>ja</strong>n, mutta ei koskaankorkeutta NN+ 80,90. Jotta vettä saataisiin varastoon Kallaveteen, Naapuskosken pato suljetaan kevättulvanaikana tai sen laskiessa viimeistään tasossa NN+ 82,00.