Käyttö- ja hoitosuunnitelma III - Kalatalouden Keskusliitto
Käyttö- ja hoitosuunnitelma III - Kalatalouden Keskusliitto
Käyttö- ja hoitosuunnitelma III - Kalatalouden Keskusliitto
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
- 34 -den. Virkistyskalastusalueille virtavesiin tai onkilammikoihin voidaan istuttaa myös onkikokoista järvitaimentatai kirjolohtaJärvitaimenet, kuhat <strong>ja</strong> siiat istutetaan tankkikuljetuksena kovahkolle rannalle ”kumisaapas” syvyyteensyvänteiden tuntumaan. Kuhat <strong>ja</strong> siiat voidaan kuljettaa lyhytaikaisesti myös happipakkauksessa.Planktonsiialla on saatu hyviä kasvutuloksia pienvesissä. Haukea ei kannata istuttaa, jos vesistössä tapahtuuluontaista lisääntymistä. Jokivesiin istutetaan 0-v. tai 1-v. järvitaimenia <strong>ja</strong> harjusta.Istutusten suo<strong>ja</strong>usKalastus on järjestettävä niin, että istukkaat eivät joudu saaliiksi liian nuorina. Istutuspaikat voidaan valitakalastusalueen kokouksessa, jossa suositellaan osakaskunnille istutuspaikkojen rauhoittamista määräa<strong>ja</strong>ksi.5.2.2 Kalavesien kunnostuksetKäytännön toimet:Alueen vedet ovat pääosin hyvässä kunnossa. Ensisi<strong>ja</strong>inen toimenpide on kuormituksen vähentäminen.Paikoitellen ovat lahti- tai pienvedet rehevöityneitä. Hoitokalastus, ruohikon niitto tai kelluslehtistenvesikasvien juurakoiden poisto luo paremmat kalastusolosuhteet. Kalastusalue pyrkii helpottamaantarvittavilla toimilla kalojen kulkua alueen nousuesteillä. Kunnostuksiin osallistuisivat kunta, valtio,osakaskunnat, kyläyhdistykset <strong>ja</strong> yksityiset henkilöt.Ensisi<strong>ja</strong>isesti uutta turvetuotantoa ei kalastusalueella tule aloittaa, koska turvetuotannon jätevesienvaikutukset ovat erittäin pitkäaikaisia <strong>ja</strong> peruuttamattomia. Turvetuotannon jätevesien sisällöstä onmainittava humus, fosfori, kiintoaines <strong>ja</strong> raskasmetallit. Turvetuotannolta tulee vaatia riittävät vesiensuojelutoimet,myös vanhoilta soilta. Varsinkin kevätvaluman aikaan jätevedet (myös aiemmin alueelle kertyneet)valuvat lähes esteettä alapuoliseen vesistöön, koska pidättämään tehdyt laskeutusaltaat <strong>ja</strong> imeytyskentätovat jäässä. Runsaiden sateiden aikaan tapahtuu samoin ympäri vuoden.Turvetuotannon ympäristöluvan saanti on tiukkenemassa. Syytä onkin, koska lupia on saanut tähän saakkapuutteellisilla tiedoilla. Tästä johtuen vaaditut suojelutoimet eivät ole olleet riittäviä. Jätevesien haitallistenaineiden enimmäispitoisuuksia ei luvissa ole määritetty vaan kuinka suuri osa haitallisista aineista tuleepidättää suojelutoimilla. Aiheutunut haitta on korvattu pienillä kalatalousmaksuilla. Haitto<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> korvauksialaskettaessa on huomioitu ravinnekuormitus, muttei esimerkiksi humuskuormituksen vaikutusta alapuoliseenvesistöön. Selvitysten mukaan humus on pitkävaikutteinen pilaten vesistön poh<strong>ja</strong>a siis kalojen elin- <strong>ja</strong>lisääntymisalueita. Se sitoo runsaasti eri raskasmetalle<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> yhteisvaikutukset ovat vielä tuntemattomia.Yleisiä ohjeita osakaskunnille <strong>ja</strong> muille toimijoilleKunnostustoimet ovat yleensä kalliita. Aloite tai rahoitushakemus voidaan tehdä ELY- keskukselle,ympäristökeskukselle tai kunnalle. Suuria hankkeita ovat viime vuosina toteuttaneet ympäristökeskukset <strong>ja</strong>ELY- keskukset <strong>ja</strong> pieniä hankkeita kalastusalue, osakaskunnat <strong>ja</strong> hoitoyhdistykset. Suurissa hankkeissaaloite tehdään ensin kunnalle, joka sitten lähestyy muita viranomaisia. Pienemmät hankkeet kutenpienimuotoiset virtavesien kiveämiset tai veneestä tapahtuva ruohikon niitto voidaan toteuttaa kalastusalueen,osakaskuntien, hoitoyhdistyksen tai kiinteistön omistajien toimesta. Kunnostushankkeisiinsiirretään tarvittaessa istutusvaro<strong>ja</strong>, jolloin istutuksia vähennetään tai luovutaan niistä väliaikaisesti.Tarkempia kunnostusohjeita löydät esimerkiksi ”Rehevöityneen järven kunnostus <strong>ja</strong> hoito”-oppaasta(Sarvilinna <strong>ja</strong> Sammalkorpi, Suomen ympäristökeskus 2010).Rehevöityneiden lahti- tai pienvesien kunnostus1. Järvi kaipaa kunnostusta, kun leväkukintoa on haitallisen runsaasti.2. Koekalastuksin selvitetään lajisuhteet <strong>ja</strong> arvioidaan kunnostustoimen tarve sekä kohdentaminen.3. Ennen toimenpiteitä selvitetään fosfori-, typpi- <strong>ja</strong> klorofyllipitoisuus sekä klorofyllin <strong>ja</strong> fosforin suhde.Tämä vaatii ammattilaisten apua ( esim. kunnat, vesiensuojeluyhdistykset, ELY).