esitysmateriaaliin. - Vantaan Seudun Sukututkijat ry
esitysmateriaaliin. - Vantaan Seudun Sukututkijat ry
esitysmateriaaliin. - Vantaan Seudun Sukututkijat ry
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ISOJAKO JA SUOMALAINEN MAANOMISTUSMAANOMISTUS KYLÄSSÄ ENNEN ISOJAKOAISOJAOT YLEISESTIYKSITTÄISEN ISOJAON TOIMEENPANOISOJAON JÄRJESTELYT JA TÄYDENTÄMISETHALKOMISET JA LOHKOMISETMYÖHEMMÄT MAAREFORMITNYKYINEN KIINTEISTÖJÄRJESTELMÄ<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 1Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
ISOJAKO JA SUOMALAINEN MAANOMISTUSMAANOMISTUS KYLÄSSÄ ENNEN ISOJAKOAISOJAOT YLEISESTIYKSITTÄISEN ISOJAON TOIMEENPANOISOJAON JÄRJESTELYT JA TÄYDENTÄMISETHALKOMISET JA LOHKOMISETMYÖHEMMÄT MAAREFORMITNYKYINEN KIINTEISTÖJÄRJESTELMÄ<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 2Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
MAANOMISTUS KYLÄSSÄ ENNEN ISOJAKOAKYLÄ JA TALOLOHKOJAKO JA SARKAJAKOSARKAJAKO JA VAINIOPAKKOMAAVERO JA MAAN LUONNOTERÄMAAT JA ASUTUSTOIMINTAISOJAKOON JOHTANEET SYYT<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 3Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
KYLÄ JA TALOKYLÄ JA TALO – MAANOMISTUKSEN PERUSYKSIKÖT MAALLATALO- Talouden ja maanomistuksen perusyksikkö- Talolla oma tonttipaikka, pellot ja niityt- Maavero määrättiin taloittain- Maaveron määrä, erityisesti manttaali, määräsi talon kyläosuudenKYLÄ- Joukko lähekkäin olevia taloja, jotka keskenään kyläyhteydessä- Kylän taloilla yhteinen metsä ja yhteiset kalavedet- Kylän taloilla usein myös muita yhteisiä etuuksiaVANHA KIISTAKYSYMYS – KUMPI OLI ENSIN, KYLÄ VAI TALO?- Nykyisen historiankäsityksen mukaan talo oli ensin- Kylärakenne Suomen eri osissa vaihtelee<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 4Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
MAANOMISTUS KYLÄSSÄTALON YKSITYISET TILUKSET- Tonttipaikka- Pellot- NiitytTALOJEN YHTEISESSÄ NAUTINNASSA- Kylän metsä- Kalavedet<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 5Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
MIEMALA, HÄMÄLÄINEN RYHMÄKYLÄ 1693<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 6Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
MIEMALA, HÄMÄLÄINEN RYHMÄKYLÄ 1703<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 7Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
MIEMALA, HÄMÄLÄINEN RYHMÄKYLÄ 1728<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 8Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
ERILAISIA KYLIÄMAAOIKEUDELLINEN KYLÄ- Talot, joilla yhteinen metsäVESIOIKEUDELLINEN KYLÄ- Talot, joilla yhteinen vesialueREKISTERIKYLÄ- Talot, jotka maakirjassa lueteltu samassa kylässä<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 9Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
HÄMÄLÄINEN RYHMÄKYLÄ JA SIIRTOKYLÄVanajan Hattelmala ja Kankaantaka 1703<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 10Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
LOHKOJAKO JA SARKAJAKOLOHKOJAKO- Lienee perustunutsuoraan valtaukseen?SARKAJAKO eli ”Aurinkojako”- Edusti aikanaanEurooppalaista edistystä- Kruunun tavoite tehostaa verotusta<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 11Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
SARKAJAKOHattulan Sattula 1695<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 12Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
SARKAJAKOSipoo<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 13Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
LOHKOJAKOKempele 1707<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 14Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
LOHKOJAKOAlatornio 1686<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 15Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
SARKAJAKO JA VAINIOPAKKOSARKAJAKO JAVUOROVILJELY=> Kylän pellot kahdessaaidatussa lohkossa:toinen viljelyksessä,toinen kesantonaLOHKO SAMASSAAITAUKSESSA=> Kunkin talon oli ko. lohkollatehtävä viljelytyöt yhtä aikaasamoilla menetelmillä”vainiopakko”<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 16Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
MAAVERO JA VEROLUVUTMAAVERO MUODOSTI KRUUNUN TÄRKEIMMÄNTULONLÄHTEEN KESKIAJALTA 1700/1800-LUVUILLE- Maavero ja luontaisrasitukset määrättiin kylälle- Kylän sisällä rasitus jakaantui talojen keskenerilaisten verolukujen suhteessaMANTTAALI VEROLUKUNA- ”Manna tal” eli miesluku=> 1 manttaalin talo elätti yhden miehen perhekuntineen- Kun talo halottiin, jakaantui myös manttaali=> Erkaantuminen alkuperäisestä lähtökohdastaan=> Kylän talojen keskinäiset suhteet hämärtyivät- Kylittäisiä verollepanoja 1600-luvulta alkaen isojakoihin saakka=> Taloille uudet manttaaliluvut suhteessa tuottoonMAAVEROTUS PÄÄTTYI KOKONAAN 1925<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 17Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
MÄÄRÄJAKOISLAITOSKAARLE XI VALTIONTALOUDEN TERVEHDYTTÄMISTOIMET1600-LUVUN LOPPUPUOLELLA- Iso reduktio eli läänitysten palautus Kruunulle- Ruotusotamiesjärjestelmä- VeropalkkalaitosVEROPALKKALAITOS- Talon maavero oli määrätty tietyn viran tai muun Kruununmenoerän maksuunFINANSSIPOLIITTISET OSITTAMISRAJOITUKSET- Talojen halkominen ja lohkominen kiellettiin, jottaveronmaksujärjestelmä ei menisi sekaisin- Talot jäykistyivät muuttumattomiksi yli 200 vuoden ajaksi(isojako tosin muutti talojen tiluksia mutta ei itse taloja)<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 18Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
MAAN LUONNOTRÄLSSILUONTOISET TALOT- Rälssisäteri Kokonaan verorasituksesta vapaa talo, jolla ei ollut manttaalia- Säteriratsutila Muuten kuten rälssisäteri, mutta oli velvollinen pitämään rakuunaa- Rälssitalo Osallistui eräisiin yleisiin rasituksiin manttaalinsa mukaanPERINTÖLUONTOISET TALOT- Verorälssitalo Perintötalo, jonka vero oli lahjoitettu maksettavaksi aateliselle- Ratsutila, rustholli Iso perintötalo, joka oli velvollinen pitämään rakuunaa- Augmenttitila Aputalo, perintötalo, joka maksoi osan verosta ratsutilalle- Postitalo Talo, joka oli velvollinen pitämään postia- PerintötaloKRUUNUNLUONTOISET TALOT- Kuninkaankartano Vanhaa perua oleva kruununhallinnon talo- Virkatalo, puustelli Valtion tai kirkon virkamiehelle palkkaetuna käyttöön luovutettu talo- Kruununtalo Yleensä entinen perintötalo, joka oli talonpojan asuttavana<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 19Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
ERÄMAAT JA ASUTUSTOIMINTAKYLIEN VÄLIIN JÄI KENENKÄÄN VALLITSEMATTOMIA ERÄMAITA- Jo keskiajalta alkaen kruunu on pyrkinyt vakuuttamaan,että erämaat kuuluvat sille- Tunnetuin on Kustaa Vaasan plakaatin 20.4.1542”Kaikki asumattomat erämaat kuuluvat yksinJumalalle, Kruunulle ja Kuninkaalle”- Edelleen Suomessa on voimassa vuoden 1886 metsälaki, jonka 1 §:nmukaan maat, johon kukaan yksityinen ei voi osoittaa parempaaoikeutta, kuuluvat kruunulle=> Ylälapin maaoikeuskysymyksessä tämä on framillaMIKSI KRUUNU ON HAMUNNUT ERÄMAITA- Alkuaan voidakseen perustaa erämaihin uudistalojapuolustus- ja verotusintressien vuoksi- Sittemmin metsätaloudellinen arvo on korostunut<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 20Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
ISOJAKOON JOHTANEET SYYTTALOUSPOLITIIKASSA MERKANTILISIMISTÄ LIBERALISIMIIN- Jo 1700-luvun alussa merkantilistiseen talouspolitiikkaan hiipiyksilöllisyyden ja yrittämisen vapauden ajatuksiaVAINIOPAKKO- Katsottiin hidastavan maanviljelyksen kehitystäMETSIEN YHTEISOMISTUS- Katsottiin johtavan metsien haaskaukseenKANSAINVÄLISET ESIKUVAT- Lähinnä Jakob Fagottin opintomatka Englantiin=> Ihanteena, että kullakin talolla olisivain yksi iso lohko eli ”Stor skifte”(isojaon alkuperäinen suomennos onkin lohkojako)<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 21Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
KYLÄ- JA TALOKOHTAISET ASIAKIRJALÄHTEETMAAKIRJAT- Kustaa Vaasan esityksestä säädyt vuoden 1524 Westeråsinvaltiopäiväpäätöksen 3 §:ssä oikeuttivat kuninkaan ”antaa rekisteriinkirjoittaa kaikki kruunun verot ja ylöskanto ja kuinka monta vero-,kruunun- ja rälssitalonpoikaa jokaisessa läänissä oli”- Suomessa ensimmäiset maakirjat on laadittu 1539 Hämeessä- Alkuaan maakirja oli luettelo talonpojista veroineen- Talot saivat maakirjanumeronsa 1500/1600-lukujen vaihteessa- Käytännössä 1630-luvulta alkaen maakirjat on laadittupitäjittäin, kylittäin ja taloittain, virallisesti näin vuodesta 1689 alkaen- Maakirjoja olisi tullut laatia 10 vuoden välein,käytännössä usein 15 – 25 välein- Maakirjoja laadittiin useana sarjana(mm. henkikirjoittaja, lääninkonttori, valtiovaraintoimituskunta)- Maakirjoihin tehtiin laatimisen jälkeen lisäyksiä ja korjauksia- Vuoden 1875 maakirja on verkossahttp://digi.narc.fi/digi/dosearch.ka?sartun=111046.KA- Viimeinen maakirja on vuodelta 1905<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 22Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 23Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 24Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
KYLÄ- JA TALOKOHTAISET ASIAKIRJALÄHTEETMAAKIRJAKARTAT- 1630 –luvulta alkaen isojakoihin saakka kylittäintaloudellisia ja maantieteellisiä seikkoja ja varten laadittuja- Nimestään huolimatta eivät liity maakirjaan- 1600 -luvun lopulta alkaen näitä karttoja käytettiinerityisesti verollepanojen perusteena- Löytyy verkostahttp://palvelut.virtuaaliyliopisto.fi/maakirjakartat/<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 25Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 26Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
ISOJAKO JA SUOMALAINEN MAANOMISTUSMAANOMISTUS KYLÄSSÄ ENNEN ISOJAKOAISOJAOT YLEISESTIYKSITTÄISEN ISOJAON TOIMEENPANOISOJAON JÄRJESTELYT JA TÄYDENTÄMISETHALKOMISET JA LOHKOMISETMYÖHEMMÄT MAAREFORMITNYKYINEN KIINTEISTÖJÄRJESTELMÄ<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 27Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
ISOJAOT YLEISESTIISOJAKOLAINSÄÄDÄNTÖISOJAKOJEN TOIMEENPANOJEN ETENEMINEN 1750 – 1960ISOJAON VAIHEET ENNEN 1807 ALOITETUISSA JAOISSAISOJAON VAIHEET 1807 JÄLKEEN ALOITETUISSA JAOISSASAVON ISOJAOTVANHAN SUOMEN ISOJAOTRUOTUSOPIMUSPITÄJIEN ISOJAOTYLÄLAPIN ISOJAOT JA SAAMELAISTEN MAAKYSYMYSMITEN ISOJAKO MUOKKASI SUOMALISTA KYLÄÄ?<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 28Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
ISOJAKOLAINSÄÄDÄNTÖ1749 - 1766 MAANMITTAUSOHJESÄÄNTÖ1757 - 1775 ISOJAKOASETUS1762 - 1775 SUOMEN ISOJAKOASETUS1762 - 1775 AHVENANMAAN ISOJAKOASETUS1766 - 1775 TURUN JA PORIN SEKÄ HÄMEEN JA UUDENMAAN1766 - 1775 POHJANMAAN1775 - 1848 SUOMEN ISOJAKOASETUS1848 -1916 MAANMITTAUSOHJESÄÄNTÖ1925 ERILLISLAKI YLÄLAPIN ISOJAOISTA1898 (1950) ERILLISLAKI KUUSAMON, KEMIJÄRVEN JAKUOLAJÄRVEN (SALLAN) ISOJAOISTA<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 29Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
ISOJAKOJEN ETENEMINEN1750 - 19601920 - 19601759 – 1830- Pohjanmaa- Oulun läänin länsiosat- Turun ja Porin lääni, Ahvenanmaa- Uudenmaan ja Hämeen lääni1800 – 1870- Viipurin lääni- Kuopion lääni1830 - 19201900 -19601830 – 1920- Kainuu- Lapin läänin eteläosa1900 – 1962- Kuusamo, Kemijärvi, Salla, Ylä-Lappi1759 - 18301800 - 1870<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 30Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
ISOJAON VAIHEET ENNEN 1807KARTOITUS JA VEROLLEPANOKYLÄN PIIRIRAJAN MÄÄRÄÄMINEN JA LIIKAMAAN EROTTAMINENPELTOJAKO JA SEN VAHVISTAMINENNIITTYJAKO JA SEN VAHVISTAMINENMETSÄJAKO JA SEN VAHVISTAMINENRAJOJEN MAASTOONMERKINTÄ<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 31Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
ISOJAON VAIHEET VUODESTA 1807 ALKAENKARTOITUS JA KYLÄN PIIRIRAJAN MÄÄRÄÄMINENVEROLLEPANO JA LIIKAMAAN EROTTAMINENISOJAKO JA SEN VAHVISTAMINENRAJOJEN MAASTOONMERKINTÄ<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 32Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
SAVON ISOJAOTASUTUKSEN MUODOSTUMINEN SAVOSSA- Kaskikulttuuri säilyi huomattavasti muuta maata kauemmin- Kaskeamisen seurauksena kylien metsät olivat hajallaanjopa useiden pitäjien alueillaTILUSVAIHTOJÄRJESTELYT- Ennen isojakoja tilusvaihtojärjestelyillä kylän metsiä vaihdeltiinsiten, että yhden kylän metsää koottiin yhteen ja luotiin edellytyksetisojaoille- Tilusvaihtojärjestelyt eivät koskeneet vesialueita vaan vesienomistus jäi vanhan metsäomistuksen mukaiseksi eli hajalleenISOJAOT PÄÄSIVÄT KÄYNTIIN VASTATILUSVAIHTOJÄRJESTELYIDEN JÄLKEEN<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 33Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
VANHAN SUOMEN ISOJAOTVANHA SUOMI- Venäjälle menetetyt alueetUudenkaupungin rauhassa (1721)ja Turun rauhassa (1743)- Vanhassa Suomessa omaksuttiinvenäläinen läänitysjärjestelmäeli lahjoitusmaajärjestelmä- Vanha Suomi palautettiin osaksiSuomen SuuriruhtinaskuntaaHaminan rauhan (1809) jälkeen 1811LAHJOITUSMAAKYSYMYKSEN RATKAISU- Suomen valtio osti lahjoitusmaat donataareilta 1870-luvulle mennessä- Valtio myi lahjoitusmaat talonpojille perintötaloiksi edulliseen hintaanISOJAOT KÄYNNISTYIVÄT VASTA LAHJOITUSMAAKYSYMYKSENTULTUA KYLÄKOHTAISESTI RATKAISTUA<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 34Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
RUOTUSOPIMUSPITÄJIEN ISOJAOTRUOTUSOPIMUS- Kainuun ja Koillismaan (Kuusamo, Kemijärvi, Salla) pitäjien talonpojattekivät 1700-luvun lopulla Kruunan kanssa ruotusotilaitasäädettyä määrää enemmän ”rajavartiostona”- Vastineeksi Kruunu lupasi säästää nämä pitäjän uusiltaverollepanoilta ja isojaoiltaRUOTUSOPIMUSTEN PURKAMINEN- Kainuussa sopimukset purettiin jo 1800-luvun puoliväliin mennessäja isojaot käynnistyivät normaalisti liikamaan erottamisineen- Koillismaalla sopimuksen purettiin vasta 1800/1900-lukujenvaihteessa, ehdolla, että metsää annetaan manttaalia kohdenhuomattavasti aiemmin säädettyä enemmän=> Koillismaan kuntiin perustettiin laajat yhteismetsät<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 35Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
YLÄLAPIN ISOJAOTYLÄLAPPI ELI ENONTEKIÖ, INARI, UTSJOKISAAMELAISASUTUS- 1700-luvulla vielä vanha lapinkyläjärjestelmäeli siitakunnat (kylän vastineet) ja kotakunnat (talon vastineet)- Lapinkylät maksoivat veroa,Kaisa Korpijaakko: lapinkylä on omistusyksikkö kuten kylä- Vanha asutus siirtyi porojen perässä 1800-luvulla ruotsiin ja norjaan- Tilalle uutta saamelaisasutustaUUDISASUTUS- Kruunu tulkitsi erämaaksi- Kruunu perusti 1800-luvun loppu- ja 1900-luvun alussa uudistaloja- Uudistalot saivat metsänsä isojaoissa- Ylälapin isojaoissa ei erotettu liikamaata, mutta jakamaton metsäkatsottiin jääneen valtiolle erämaana<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 36Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
MITEN ISOJAKO MUOKKASI SUOMALISTA KYLÄÄ?RYHMÄKYLÄT HAJOSIVATTALONPOJAN ITSENÄISYYS KOROSTUIMETSIEN YKSITYISOMISTUS LOI POHJAA METSÄTEOLLISUUDELLEYHTEISÖLLISYYDEN VÄHENEMINEN?MAANMITTARIN KANNALTA ISOJAKO LOI PERUSTAN NYKYISELLEKIINTEISTÖJÄRJESTELMÄLLE!VESIALUEET JÄIVÄT ISOJAKOJEN ULKOPUOLELLE<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 37Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
ISOJAKO JA SUOMALAINEN MAANOMISTUSMAANOMISTUS KYLÄSSÄ ENNEN ISOJAKOAISOJAOT YLEISESTIYKSITTÄISEN ISOJAON TOIMEENPANOISOJAON JÄRJESTELYT JA TÄYDENTÄMISETHALKOMISET JA LOHKOMISETMYÖHEMMÄT MAAREFORMITNYKYINEN KIINTEISTÖJÄRJESTELMÄ<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 38Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
YKSITTÄISEN ISOJAON TOIMEENPANOVEROLLEPANOJAKOKUNNAN PIIRIRAJAN MÄÄRÄÄMINENLIIKAMAAN EROTTAMINENYLEISET JA YHTEISET TARPEETPELTOJAKONIITTYJAKOMETSÄJAKO<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 39Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
VEROLLEPANOVEROLLEPANO OLIVARSINAISTA ISOJAKOAEDELTÄNYT TOIMENPIDE- Kartta jakokunnanpelloista ja niityistä,jota yleensä käytettiinisojaon pelto- janiittyjakojen karttana- Taloittain laskelmauudesta manttaalista- Kylälle annettava tilusalamanttaalia kohti- Maaherran päätöslääninkonttorin asiakirja<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 40Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 41Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 42Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 43Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
JAKOKUNNAN PIIRIRAJAN MÄÄRÄÄMINENJAKOKUNTA- Isojaon kohteena oleva alue- Yleensä maa- tai vesioikeudellinen kyläJAKOKUNNAN PIIRIRAJA- Raja naapurikyliä tai erämaata vastaan- Vanhojen tuomioiden, rajamerkkien ja nautinnan perusteella<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 44Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
LIIKAMAAN EROTTAMINENTYNNYRINALALUKU VEROLLEPANOSSAELI TALOILLE TULI ANTAA- Pohjanmaalla 600 – 1200 ta/manttaali (Isojakoasetus 1775)- Samoin muualla 600 – 1200 ta/manttaali (Kunink. selitys 1776)- Kuopion läänissä 600 – 1700 ta/manttaali (Kunink. kirje 1783)- Yleisestikin 100 – 300 ta/manttaali säädettyä enempi (kunink.kirje 1786)- Karjalassa kylän rajat nautinnan mukaan (kunink. Kirje 1804)- Viipurin lääni 2000 ta/manttaali (Keisarillinen päätös 1826)- Kainuu ja Pudasjärvi 3000 ta/manttaali (Keisarillinen julistus 1841)- Koillismaan ruotusopimuspitäjissä 1800 – 2500 ha/manttaali(= 3646 – 5064 ta/manttaali, asetus 1898)- Ylä-Lapissa liikamaata ei erotettu lainkaan<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 45Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
LIIKAMAAN EROTTAMINENESIMERKKIKYLÄ- talo 1, manttaali 1/2- talo 2, manttaali 3/8- talo 3, manttaali 3/8- talo 4, manttaali 1/3- talo 5, manttaali 1/3- talo 6, manttaali 1/4- talo 7, manttaali 1/6- talo 8, manttaali 1/6yhteensä 2½ manttaaliaVerollepanossa määrättytynnyrinalaluku 400 ta/manttaali=> Kylälle jaetaan isojaossa2,5 x 400 ta = 1000 ta1000 taÖverloppsjord<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 46Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
YLEISET JA YHTEISET TARPEETISOJAOSSA EROTETTIIN PÄÄLTÄPÄIN ENSIKSIALUEITA YLEISIIN TARPEISIIN, ESIMERKIKSI:- Yleiset tiet- Kirkkojen ja hautausmaiden alueet- Sotaväen harjoituskentätTÄMÄN JÄLKEEN EROTETTIIN PÄÄLTÄPÄINKYLÄN YHTEISIÄ TARPEITA VARTEN ALUEITA,ESIMERKIKSI- Kylän sisäiset tiet- Satamapaikat- Kalastuskentät- Pellavanliotuspaikat- Erilaisten maa-ainesten ottopaikat<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 47Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
PELTOJAKOISOJAON ENSIMMÄINEN VARSINAINEN JAKOVAIHE OLIPELTOJEN JAKAMINEN- Jaossa käytettiin yleensä verollepanokarttoja- Jakamista varten pellot jyvitettiin (gradering)=> karttaselitys (chartabeskrifning)- Peltojen jakoperusteena oli nautinta eli kunkin talon tuli saada peltoase tilusmäärä, joka sillä pinta-alan ja jyvityksen mukaan olinautinnassaan=> nautintaselitelmä- Jako suunniteltiin ja piirrettiin kartoille ja laadittiin asiakirja=> jakokirja (delninginstrument)- Peltojaossa määrättiin talojen siirroista uusille, peltojen lähelläoleville tonttipaikoille. Näitä ”ulosmuuttoja” tapahtui myösvapaaehtoisesti- Peltojako vahvistettiin maanjako-oikeudessa taikihlakunnan oikeudessa<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 48Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
KOSKI TL, SORVAN KYLÄN PELTOJAKO 1784<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 49Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
JYVITYS<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 50Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
KARTTASELITYS<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 51Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
JAKOKIRJA<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 52Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 53Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
NIITTYJAKOISOJAON TOINEN VARSINAINEN JAKOVAIHE OLINIITTYJEN JAKAMINEN- Jaossa käytettiin yleensä verollepanokarttoja- Jakamista varten niityt jyvitettiin (gradering)=> karttaselitys (chartabeskrifning)- Niittyjen jakoperusteena oli nautinta eli kunkin talon tuli saadaniittyä se tilusmäärä, joka sillä pinta-alan ja jyvityksen mukaan olinautinnassaan=> nautintaselitelmä- Jako suunniteltiin ja piirrettiin kartoille ja laadittiin asiakirja=> jakokirja (delninginstrument)- Niittyjako vahvistettiin maanjako-oikeudessa taikihlakunnan oikeudessaNiittyjako on voitu tehdä peltojaon yhteydessä,Joskus myös vasta metsäjaon yhteydessä<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 54Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
NIITTYJAKO<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 55Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
METSÄJAKOISOJAON KOLMAS JA VIIMEINEN VARSINAINEN JAKOVAIHE OLINIITTYJEN JAKAMINEN- Jakamista varten metsät jyvitettiin (gradering)=> karttaselitys (chartabeskrifning)- Metsien jakoperusteena oli manttaali- Jako suunniteltiin ja piirrettiin kartoille ja laadittiin asiakirja=> jakokirja (delninginstrument)- Metsäjako vahvistettiin maanjako-oikeudessa taikihlakunnan oikeudessa<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 56Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 57Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
ISOJAKOASIAKIRJOJEN MITTOJAPITUUS1 jalka (fot)0,2967 metriä1 kyynerä (aln)2 jalkaa1 tuuma1/12 jalkaaPINTA-ALA1 tynnyrinala14000 neliökyynerää0,49364 hehtaaria eli 4936,4 m21 kapanala1/32 tynnyrinalaa vuoteen 1848 saakka1/30 tynnyrinalaa vuodesta 1849 alkaen<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 58Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
ISOJAKO JA SUOMALAINEN MAANOMISTUSMAANOMISTUS KYLÄSSÄ ENNEN ISOJAKOAISOJAOT YLEISESTIYKSITTÄISEN ISOJAON TOIMEENPANOISOJAON JÄRJESTELYT JA TÄYDENTÄMISETHALKOMISET JA LOHKOMISETMYÖHEMMÄT MAAREFORMITNYKYINEN KIINTEISTÖJÄRJESTELMÄ<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 59Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
ISOJAON JÄRJESTELYT JA TÄYDENTÄMISETISOJAON PYSYVYYS- Vuoden 1734 lakiin perustuen katsottiin, että isojakoa eisaa muuttaa- 1848 maanmittausohjesääntö mahdollisti isojakoon puuttumisenISOJAKOTULOS ON JÄÄNYT EPÄTYYDYTTÄVÄKSI=> Kylässä voitiin tehdä isojaon järjestelyISOJAKORAJAT JÄÄNEET PYYKITTÄMÄTTÄ TAI EPÄSELVIKSI=> Kylässä voitiin tehdä isojaon täydennys<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 60Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
RAJA PYYKKIVÄLILLÄ 118 - 119- Kulkee murtoviivana kahden ”viisarin” kautta- Kulkee todennäköisesti myös kahdenkarttaan merkitsemättömän ”viitan” kautta<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 61Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
TALOJEN N:o 15 ja N:o 49 VÄLINENRAJA 118 – 119 ON 3040 JALKAA (902 m)<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 62Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
SIIKAJOEN ISOJAON JÄRJESTELYNRAJAPYYKKINUMERO3796<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 63Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
ISOJAKO JA SUOMALAINEN MAANOMISTUSMAANOMISTUS KYLÄSSÄ ENNEN ISOJAKOAISOJAOT YLEISESTIYKSITTÄISEN ISOJAON TOIMEENPANOISOJAON JÄRJESTELYT JA TÄYDENTÄMISETHALKOMISET JA LOHKOMISETMYÖHEMMÄT MAAREFORMITNYKYINEN KIINTEISTÖJÄRJESTELMÄ<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 64Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
HALKOMINEN JA LOHKOMINENFINANSSIPOLIITTISTEN OSITTAMISRAJOITUSTEN PURKAMINENHALKOMINENLOHKOMINEN<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 65Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
OSITTAMISRAJOITUSTEN PURKAMINENFINANSSIPOLIITTISET OSITTAMISRAJOITUKSET- Turvasivat Kaarle XI:n määräjakoislaitoksen toiminnan1600 – 1800 –luvuilla=> Taloja ei saanut osittaa eli taloa ei saanut jakaa eli halkoa eikätalosta saanut luovuttaa määräaloja eli lohkoa- 1734 lain veronalaisen maan vähentämiskielto vahvistiosittamisrajoitusten laillisen statuksenOSITTAMISRAJOITUKSET PURETTIIN ASTEITTAIN- Halkomisasetus 1747- Lohkomisasetus 1864- Lohkomisasetus 1883- Lohkomisasetus 1886- Osittamisasetus 1895<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 66Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
OSITTAMISRAJOITUSTEN PURKAMINENOSITTAMISRAJOITUSTEN PURKAMISEN SEURAUKSIA- Osittaminen säädettiin maanmittarien virkatyöksi- Kun osittamisen seurauksena taloista muodostui uusia tiloja,tuli tarve uudenlaiselle rekisterijärjestelmälleMAAREKISTERI- Osittamisasetus 1895 määräsi lääneittäin pidettäväksi maarekisteriä- Maarekisteriin tuli merkitä talot ja niistä osittamalla muodostetut tilatsekä eräät muut kiinteistöt- Maarekisterin rinnalla alettiin 1930-1950 –luvuilla pitää rekisterikarttaaKIINTEISTÖREKISTERI- Maarekisteri siirrettiin tietokantaan 1970 – 1990 -luvuilla- Rekisterijärjestelmän piiriin koko valtakunnan alue- 1.7.1985 alkaen tietokantaan siirretty aineisto on kiinteistörekisteri- Kiinteistörekisteri sisältää myös sijaintitiedon, joka ontulostettavissa kartaksi (kiinteistörekisterikartta)<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 67Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
HALKOMINENHALKOMINEN ON KIINTEISTÖN (TALON TAI TILAN)JAKAMINEN YHTEISOMISTAJIEN KESKEN- Jakoperusteena siis kunkin yhteisomistajan omistama määräosa- Poikkeuksellisesti jakoperusteena voi olla nautintaHALKOMISASIAKIRJAT- Toimituspöytäkirja- Toimituskartta- Nautintaselitelmä kertoo, mikä oli tilanne ennen halkomista- Jakokirja kertoo halkomisen lopputuloksen- Erillinen rajankäyntiselitelmä ennen vuotta 1917 tehdyissäREKISTERINUMERON MUUTTUMINEN- Halottu tila lakkasi, uudet tilat saivat uuden rekisterinumeronEsimerkiksi talo N:o 1 halottiin kolmen veljeksen kesken,muodostui uudet tilat RN:o 1:1, 1:2 ja 1:3<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 68Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
LOHKOMINENKIINTEISTÖSTÄ (TALOSTA TAI TILASTA)LUOVUTETUN MÄÄRÄALAN EROTTAMINEN JAUUDEKSI KIINTEISTÖKSI MUODOSTAMINEN- Perusteena luovutuskirjaLOHKOMISASIAKIRJAT- Toimituspöytäkirja- Toimituskartta- Lohkomiskirja kertoo lohkomisen lopputuloksenREKISTERINUMERON MUUTTUMINEN- Ennen vuotta 2001 emätila lakkasi ja lohko- ja kantatilatsaivat uuden rekisterinumeron- Vuodesta 2001 alkaen emätilan rekisterinumero on jäänyt kantatilalleEsimerkiksi (emä)tilasta RN:o 1:2 myyty määräala on lohkottu,määräalasta muodostui (lohko)tila RN:o 1:4emätilasta jäljelle jääneestä tilasta muodostui (kanta)tila RN:o 1:5<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 69Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
ISOJAKOTOHMAJÄRVEN PITÄJÄNUSKALJÄRVEN KYLÄTALOT N:ot 1 - 11KARTTAVUODELTA1811<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 70Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
ISOJAOSSA TALO N:O 5 (Isojakolittera F)SAI 4 PALSTAA (yksi palsta ei tässä näy)<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 71Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
HALKOMINENUSKLJÄRVEN KYLÄNTALO N:o 5HALOTTU OSIINRN:ot 5:1 JA 5:2Toimitusnro 3168Kartta vuodelta 1874<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 72Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
LOHKOMINENUSKALJÄRVEN KYLÄN TILAN RN:o 5:1 LOHKOMINEN TNro 11812MUODOSTETTULOHKOTILAT RN:ot 5:3, 5:4, 5:5 JA KANTATILA RN:o 5:6KARTTA VUODELTA 1909<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 73Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
HALKOMINEN 1910-LUVULLA<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 74Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
HALKOMINEN 1910-LUVULLA<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 75Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
HALKOMINEN 1910-LUVULLA<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 76Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
HALKOMINEN 1910-LUVULLA<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 77Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
HALKOMINEN 1920-LUVULLA<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 78Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
HALKOMINEN 2010-LUVULLA<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 79Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
LOHKOMINEN 1920 -LUVULTAK<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 80Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
LOHKOMINEN 2010-LUVULLA<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 81Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
PALSTATILAVUOSINA 1863 – 1924VOITIIN MUODOSTAAPALSTATILOJA- Palstatilan ”murtaminen”vastasi lohkomista muutenmutta palstatila ei saanutomaa manttaalia ja oliverotuksellisestiepäitsenäinen- Kantatila maksoi maaveronKruunulle palstatilan puolesta- Palstatila maksoi kantatilallepalkintoveroaPALSTATILAN TODELLINENOLEMUS OLI KUNNALLISPOLITIIKASSA!- Palstatilat muuttuivat tavallisiksi tiloiksi 1925 ja saivat manttaalinsa<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 82Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
ISOJAKO JA SUOMALAINEN MAANOMISTUSMAANOMISTUS KYLÄSSÄ ENNEN ISOJAKOAISOJAOT YLEISESTIYKSITTÄISEN ISOJAON TOIMEENPANOISOJAON JÄRJESTELYT JA TÄYDENTÄMISETHALKOMISET JA LOHKOMISETMYÖHEMMÄT MAAREFORMITNYKYINEN KIINTEISTÖJÄRJESTELMÄ<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 83Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
MYÖHEMMÄT MAAREFORMIT1918 ALKAEN TORPPARIVAPAUTUS (Lex Haataja)1920 – 1930 –LUKUJEN ASUTUSTOIMINTA (Lex Kallio, asutuslaki)1940 PIKA-ASUTUSLAKI1945 MAANHANKINTALAKI<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 84Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
TORPPARIVAPAUTUSVUOKRA-ALUEIDEN LUNASTAMISLAIT 1918 – 1936- Laki vuokra-alueiden lunastamisesta 1918- Laki kirkollisiin virkataloihin kuuluvain torppa- ja mäkitupa-alueidenlunastamisesta 1921- Laki valtion virkataloihin kuuluvain vuokra-alueiden lunastamisesta1922- Laki valtion metsämailla olevien vuokra-alueiden lunastamisesta1922- Laki kalastustorppain lunastamisesta 1924- Laki tehdastiloihin kuuluvien viljelmien lunastamisesta 1924- Laki valtion omistamilla vero- ja rälssiluontoisilla maillaolevien vuokra-alueiden lunastamisesta 1929- Laki tiheissä asutus<strong>ry</strong>hmissä olevien vuokra-alueidenlunastamisesta 1936<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 85Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
TORPPARIVAPAUTUSYKSITTÄINEN VUOKRA-ALUE TAVALLISELLA PERINTÖTILALLA- Torpparin hakemus lunastamisesta kunnan vuokralautakunnalle- Vuokralautakunnan lunastamispäätös- Vuokra-alueen lohkominen lunastamispäätöksen mukaisestiMUUT VUOKRA-ALUEET- Vuokra-alueiden järjestelytoimitus<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 86Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 87Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 88Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
1945 MAANHANKINTALAKISIIRTOVÄEN JA RINTAMAMIESTEN ASUTTAMINENMENETTELY- Kuntaan asetetut maanlunastuslautakunnat hankkivatvaltiolle maata asutustoimintaa varten vapaaehtoisilla kaupoillaja pakkolunastamalla- Laativat asutussuunnitelman- Tekivät arvioimistoimituksen- ASO myi asutussuunnitelman mukaiset määräalat asutettavillearvioimistoimituksessa määritetyllä hinnalla- Määräalat lohkottiin tiloiksi<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 89Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 90Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 91Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus
ISOJAKO JA SUOMALAINEN MAANOMISTUSMAANOMISTUS KYLÄSSÄ ENNEN ISOJAKOAISOJAOT YLEISESTIYKSITTÄISEN ISOJAON TOIMEENPANOISOJAON JÄRJESTELYT JA TÄYDENTÄMISETHALKOMISET JA LOHKOMISETMYÖHEMMÄT MAAREFORMITNYKYINEN KIINTEISTÖJÄRJESTELMÄ<strong>Vantaan</strong> sukututkijat <strong>ry</strong>:n koulutuspäivä Maaoikeusinsinööri Sakari Haulos 92Vantaa, taidekeskus Lumo, 13.4.2013<strong>Vantaan</strong> käräjäoikeus