35 vuotta - Kemia-lehti
35 vuotta - Kemia-lehti
35 vuotta - Kemia-lehti
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Koivutisle tappaarikkakasvitKoivutisle on hyvä rikkakasvien torjuja.Grillihiilen valmistuksen sivutuotteen tehotutkittiin MTT:n Rovaniemen tutkimusasemalla.”Koivutisle tehoaa moniin rikkakasveihinjoko suoraan niihin ruiskutettuna taimaahan imeytettynä. Se aiheuttaa eräänlaisenpolttovioituksen kasvin pintaan jamahdollisesti vaikuttaa myös osmoottiseenmekanismiin imemällä kasvista nestettä itseensä”,kertoo koejärjestelyistä vastannuttutkimusmestari Alpo Heinonen.Heinosen mukaan koivutisle sopii var-Piskuinen grafeenipalloei näytä kovin vaikuttavalta,joten tulevaakinvappua kannattaa juhlistaaperinteisellä heliumpallolla.sinkin puuvartisten pensaiden ja istutettujenkasvien suojaamiseen.Ruiskutettuna tisle saa rikkakasvit lakastumaan:ne nuukahtavat, ruskettuvat ja kuivuvat.Uusintakäsittely saattaa vielä ollatarpeen. Parhaan tehon tuo tisleen imeyttäminenkatteeseen sen levityksen yhteydessä,jolloin toista käsittelyä ei kasvukaudenaikana tarvita.Ekologisia keinojaTutkimuksen tavoitteena on kehittää ekologisiamenetelmiä, joita voitaisiin kotipuutarhojenlisäksi hyödyntää myös kaupallisessaviljelyssä.Lupaavimpiin aineisiin kuuluu juuri koivutisle,joka erikoistutkija Kari Tiilikkalanmukaan saattaa sisältää jopa tuhansiayhdisteitä.”Noin 30 prosenttia tisleestä on fenolisiayhdisteitä, jotka ovat merkittäviä kasvinsuojelunkannalta. Fenolit ovat koivunluonnollisia puolustusaineita puun taistelussamikrobeja ja lahottajia vastaan. Mahdollisestimukana on myös hormoniyhdisteitä,jotka hävittävät rikkakasveja kemiallistentorjunta-aineiden tavoin.”Koivutisle tepsii leveä<strong>lehti</strong>siin siemenrikkakasveihin,ei kuitenkaan heinämäisiin.MTT:n kokeissa on tähän mennessä kertynytnäyttöä siitä, että koivutisle karkottaaetanoita, kotiloita ja jonkin verran myösmyyriä. Hirviin ja tuholaisiin liittyvät tutkimuksetovat vielä kesken.Arja-Leena PaavolaMaailman pieninkaasupalloAmerikkalaisen Cornell-yliopiston tutkijaryhmäon onnistunut luomaan yhden atominpaksuisen membraanin.Tutkijat havaitsivat, että kerros hiiliatomeistakoostuvaa grafeenia voi vangitasisäänsä pienimmätkin kaasumolekyylit.Syntyvät mikroskooppiset kaasupallot pysyvätmuodossaan päiväkausia, kertoo PopularMechanics.Hitusen kaasua tosin vuotaa läpi lasialustasta,johon membraani on kiinnitetty. Ryhmäkuitenkin uskoo kykenevänsä rakentamaanvuotamattoman version korvaamallalasin yksikiteisellä piillä. Se mahdollistaauusia sovelluksia, kuten hyvin pienet paineenilmaisimetja erittäin selektiiviset suodattimet.Pekka T. HeikuraKysteiinikapselitorjuu syöpääKysteiiniä hitaasti mahalaukkuun vapauttavakapseli suojaa hapotonta mahaasyövältä, osoittavat kliiniset tutkimukset.Aminohappo estää syöpää aiheuttavienasetaldehydimolekyylien toiminnan.Helikobakteerin aiheuttamasta limakal-Biohit pyrkii tuotteistamaankysteiinikapselinsekä kotimaisille että kansainvälisillemarkkinoillekuluvan vuoden aikana.vovauriosta johtuva hapoton maha on tärkeinmahasyövän riskitekijä. Asetaldehydion alkoholin aineenvaihduntatuote, jasitä on myös tupakansavussa.Menetelmän ovat kehittäneet Helsinginyliopiston ja Hyksin tutkijat sekä Biohit.<strong>Kemia</strong>-Kemi Vol. 36 (2009) 2 21