ajankohtaistaIhminen elääveden varassa.Parhaiten senmuistaa, kunvedestä tuleesyystä tai toisestapula.Veden varassaFutureimagebankTippa ei tapa, mutta todellasairaaksi se voi tehdä. Vettäkannattaa katsoa, haistaa jamaistaa ja juoda vasta sitten – jossilloinkaan. Turvallista vettä ei ainatule edes hanasta, tietävät ainakinNokian kaupungin asukkaat.Päivi IkonenSuomessa riittää hyvää vettä. Kemisti ja oikeuslääketieteenprofessori Erkki Vuorikinon juonut pulppuavasta lähteestä ja solisevastapurosta. Hän on sammuttanut janonsasinisestä järvestä ja kirkkaasta lammesta,siemaissut suon silmäkkeestäkin.Tavallisimmin vesi Vuoren – kuten muidenkinsuomalaisten – lasissa on kuitenkinperäisin hanasta, joka juoksuttaa elämännestettä omasta kaivosta tai vesilaitoksenverkostosta.Suositeltavaa juotavaa viimeksi mainittukaanei kuitenkaan aina tarjoa, jos laitos onlisännyt tuotteeseensa ylimääräisiä mausteita.”Esimerkiksi salmonella-, kampylo- jashigellabakteereja, Clostridium difficilea,EHEC- ja ETEC-kolibakteereja, noro-, rota-,adeno- ja astroviruksia”, Vuori luetteleeasiallisesti. Muun muassa niitä on viimekuukausina esiintynyt Nokian kaupunginasukkailleen jakelemassa juomavedessä.Tieto vedestä löydetystä, ”Leningradinkävijöille tutusta” giardia-alkueläimestä paljastuivasta professorin tammikuisilla Tekniikanpäivillä pitämän luennon jälkeen.Connecting pipesSuomen pahin vesikatastrofi, kuten alaa1960-luvulta lähtien seurannut ekspertti kiteyttää,käynnistyi 28. marraskuuta 2007.Nokian vesilaitoksessa avattiin huoltotöidenyhteydessä venttiili, joka oli estänyt jätevedenpääsyn puhtaan veden verkostoon.Likavettä alkoi syöksyä talousveteen pitkinyhdysputkea, jota ei ollut olemassakaan.Ainakaan teoriassa, sillä virallisesti wc-jätteelläsaastuneen ja juotavaksi tarkoitetunveden yhdistävä väylä on mahdottomuus.Kraanasta valuneen tuotteen oudon hajunja ulkonäön huomasi ensimmäisten joukossanokialainen opettaja, joka heti ilmoittiTekniikkaakaikelle kansalleHistorian ensimmäiset Tekniikan päivätjärjestettiin Espoon Dipolissa 15.–16.tammikuuta 2007. Yleisölle avoimen tilaisuudenteemana oli Veden varassa –valoa vedessä. Tapahtuman takana onTeknillinen korkeakoulu, jonka 100-vuotisjuhlavuodenluentosarja avasi.Kymmenien asiantuntijaluentojen aiheetvaihtelivat veden esiintymisestäavaruudessa ja veden riittävyydestämaailmassa kaivosvesien biologiseenpuhdistamiseen ja vesiteknologioidentulevaisuuden haasteisiin.Tekniikan päivät järjestetään vastedesvuorovuosin Helsingin yliopiston isännöimienTieteen päivien kanssa. Vuoden2010 Tekniikan päivien teemaksi on valittutoinen antiikin elementti, tuli.Lisätietoja: www.tekniikanpaivat.fi.asiasta laitokseen. ”Jonka olisi kannattanutuskoa. Opettajat ovat tunnetusti luotettavaaväkeä”, Vuori kommentoi.Kahden päivän kuluttua, 30. marraskuuta,vesilaitoksessa havahduttiin ja venttiili suljettiin.Jätevettä oli kuitenkin päässyt juomavesiputkistoonjo satojatuhansia litroja. Tiedotetilanteesta ja kehotus keittää juomavesijulkaistiin samana päivänä kaupungin internetsivulla.”Joka epäilemättä on sekä mummojenja pappojen että nuorison lempisivuja”,Vuori piikittelee.Ontunut tiedotus saatiin lopulta kuntoon,veden kanisterijakelu käyntiin ja verkostonpuhdistustoimet alkuun.Työ oli käynnissä Tekniikan päivien aikanaja jatkui niiden jälkeenkin. Tammikuuntoiseksi viimeisellä viikolla vuorossa oliputkien ankara tehoklooraaminen. Verkkoonryhdyttiin laskemaan natriumhypokloriittiliuosta,joka nostaa veden klooripitoisuudenkymmeneen milligrammaan litrassa.Hyvinvointisuomalaiset rajuin keinoinpuhtaan veden merkitykseen herättänyt suuronnettomuuson koskettanut suoraan kymmeniätuhansia.Heistä tuhannet ovat sairastuneet,osa vakavasti. Terveydenhuolto olipahimpaan aikaan tuupertua taakkansa alle.Onko Nokian vesiepidemia vaatinut jopaihmishenkiä, sitä ei voida tietää vielä. ”Muttamyöhemmin kyllä. Kun tutkitaan kuolleisuustilastoja,niissä näkyvä mahdollinenylikuolleisuus katastrofin aikana paljastaaasian.”Piilevät vaaratMistä tietää, mikä on juomakelpoistavettä, Vuori kysyy ja vastaa ensin ihmiskunnantienneen sen aina. ”Vettä on juotu aina,14<strong>Kemia</strong>-Kemi Vol. 35 (2008) 1
ja hengissä yhä ollaan.”Ihmisellä on käytössään oma oivallinenspektrometrinsä: silmä. Kehittynyt laite arvioinopeasti veden värin, sameuden ja mahdollisenvaahdonmuodostuksen. Yhtä hyvämittari on nenä, joka herkästi huomaa epäilyttävänhajun. Veden maun evaluoinnissamittariin kytkeytyy automaattisesti toinennerokas laite, suu.Aivan kaikkia veden vaaroja ei kuitenkaanvoida aistein havaita. Juomaveden piilevätuhat Erkki Vuori jakaa viiteen ryhmään,joista ensimmäinen, mikrobit ja alkueläimet,on tätä nykyä taatusti tuttu jokaiselle tiedotusvälineitäseuraavalle suomalaiselle.Sairastuakseen saastunutta vettä ei tarvitseholvata litrakaupalla. ”Infektoiva annos voiolla todella pieni. Yksi tai kaksi bakteeriavoi jo riittää.”Toisen ryhmän muodostavat epäorgaanisetyhdisteet, joista arseeni ja uraani ovatporakaivoveden alueellisia ongelmia. ”Jälkimmäinenei aiheuta radioaktiivista vaanmyrkytyksen uhan, josta voi seurata munuaistentulehdusvaurio. Fluoridia puolestaanesiintyy korkeina pitoisuuksina rapakivialueenpohjavedessä.”Kolmannessa ryhmässä ovat vaarallisetorgaaniset yhdisteet, kuten levätoksiinit. Josvedessä esiintyy toksisia leviä, vesi on myrkyllistäniiden kukinnan aikana ja muutamanvuorokauden kukinnan jälkeen, mutta ei ennenkukintaa. ”Käänteisosmoosi on tällaisenveden puhdistamiseen erittäin luotettavamenetelmä”, muistuttaa professori, joka ontutkinut toksiinien poistamista raakavedestäkäänteisosmoosilla.Neljännen ryhmän vedenpilaajia ovat desinfektioaineetja sivutuotteet, kuten kloorija otsoni.Viidenneksi vesi saattaa olla radioaktiivistenaineiden saastuttamaa. Suomessa kyseon tavallisesti avokaivoissa ja lähteissä esiintyvästäradonista. Pitoisuudet ovat kuitenkinpieniä.Luomuvesiä varottavaYmpäristöhygieniaa Helsingin yliopistonlääketieteellisessä tiedekunnassa ja Teknillisessäkorkeakoulussa opettava Vuori palaavielä kokeilemiinsa vesilähteisiin. Mistä hänsuosittelisi muiden juovan?”Ei suonsilmästä, ei lammesta eikä järvestä.En kehota juomaan edes purosta tailähteestä.” Modernin teollisuusmaan luonnonvedeteivät enää missään ole niin neitseellisenpuhtaita, että asiantuntija rohkaisisiammentamaan niistä juomalasiin.”Itse voi tietysti jokainen juoda mitä tahtoo,mutta ei suosittaa samaa muille. Tämäkoskee niin vettä kuin viinaa. Jälkimmäistäsuomalaiset juovat omasta halustaan vähintäänriittävästi, vuosittain viisisataa henkeäjopa kuolettavan kerta-annoksen.”Kymmenientuhansien järvien maahan eisiis taida jäädä montakaan hyvän, turvallisenjuomaveden lähdettä?”Oman kaivon vettä saa juoda, jos sen laatuon asianmukaisesti tarkastettu, ja tietystivesilaitoksen. Tekisi mieleni lisätä, että suurenkaupungin vesilaitoksen, mutta jätän nytlisäämättä.”Ensimmäinen,vedelle omistettuTekniikan päivätkeräsi parintuhannenhengeninnostuneen yleisön,joka kansoittiluentosalejaruuhkaksi asti.Tero Pajukallio / DigideaIlmoitukset <strong>Kemia</strong>-lehdessä huomataan!Numeron 2/2008 osateemanalaboratoriot, analytiikkaja teknokemiaVaraukset ja lisätietoja: Myyntipäällikkö Arja Sipiläpuh. 040 827 9778arja.sipila@kemia-<strong>lehti</strong>.fi<strong>Kemia</strong>-Kemi Vol. 35 (2008) 1 15