5-vuotias - Lapsen ja nuoren Hyvä Arki
5-vuotias - Lapsen ja nuoren Hyvä Arki
5-vuotias - Lapsen ja nuoren Hyvä Arki
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Taitavan leikki-ikäisen vanhemmille5-6 vuotta”Linna täynnä prinsessoita,luola täynnä peikko<strong>ja</strong>,kaksitoista kärrynpyörää,sar<strong>ja</strong> kuperkeikko<strong>ja</strong>.”Tittamari Marttinen
SisällysHyvät vanhemmat 3Lapsi oppii leikkimällä 4Ketterä viisi<strong>vuotias</strong> 5Minä osaan 5Unihiekkaa silmissä 6Oikeus koskemattomuuteen 7Paljon kiitosta, vähän arvostelua 7Turvallisten rajojen suo<strong>ja</strong>ssa 8Mua pelottaa 8Median vaarat <strong>ja</strong> mahdollisuudet 9Kuvat Terhi Korhonen <strong>ja</strong> Salla Kähärä
Hyvät vanhemmat<strong>Lapsen</strong>ne täyttää tänä vuonna viisi vuotta. Viisi<strong>vuotias</strong> lapsi on omatoiminen,aloitteellinen <strong>ja</strong> joustava. Tasapainoinen <strong>ja</strong> rauhallinen lapsennesaattaa vaikuttaa isommalta kuin onkaan, mutta välillä hän haluaa heittäytyäpienen lapsen rooliin <strong>ja</strong> vanhempien hoivattavaksi. Tunteiden ailahteleminen<strong>ja</strong> kiukunpuuskat kuuluvat normaaliin kehitykseen.<strong>Lapsen</strong> motoriset taidot ovat hyvin kehittyneet: hän muun muassa kiipeilee,pyöräilee <strong>ja</strong> hyppii narua. Älyllisen kehityksen <strong>ja</strong> oppimisen kannaltatärkeitä asioita ovat luominen, mielikuvitus <strong>ja</strong> leikki.<strong>Lapsen</strong> tärkein oppimisympäristö on oma koti. Perheen yhteiset tapahtumatovat tärkeitä yhteenkuuluvuudentunteen luomisessa. Vanhempienpäätehtävänä on antaa lapselle jokapäiväistä turvaa <strong>ja</strong> esikuva kypsästäaikuisesta. Lapsi tarvitsee vanhemmiltaan lämpöä, läsnäoloa, leikkimieltä,keskustelua <strong>ja</strong> aikaa yhdessä olemiseen. Hän haluaa kokea itsensä arvostetuksi<strong>ja</strong> tärkeäksi vanhempiensa silmissä. Rakkauden lisäksi lapsi tarvitseemyös rajo<strong>ja</strong> kasvaakseen terveeksi <strong>ja</strong> tasapainoiseksi esikoululaiseksi.Esitettä lukiessa on hyvä muistaa, että jokainen lapsi kasvaa <strong>ja</strong> kehittyyomaan yksilölliseen tahtiinsa. Mikäli esitteen sisällöstä herää kysymyksiä,voitte kääntyä oman terveydenhoita<strong>ja</strong>nne puoleen.3
Lapsi oppii leikkimälläLapsella on luonnostaan tarve leikkiä.Leikkiin lapsi tarvitsee aikaa, rauhaa,ystäviä <strong>ja</strong> vanhemman myönteisen suhtautumisen.Ikätasoinen leikki vahvistaalapsen motoriikan, mielikuvituksen <strong>ja</strong>kielen kehitystä. Leikin kautta lapsi harjoitteleearkipäivän tilanteita, luo sosiaalisiasuhteita <strong>ja</strong> jäljittelee vanhempiaan.Leikki auttaa lasta jäsentämään ympäröiväämaailmaa <strong>ja</strong> omia tunteitaan. Leikitopettavat lasta myös tunteiden käsittelyyn<strong>ja</strong> tarpeiden ilmaisuun.Leikille ominaista on vapaaehtoisuus.Lapsi tarvitsee tilaa <strong>ja</strong> rauhaa toteuttaaitseään. <strong>Lapsen</strong> on hyvä oppia kokeilemaan<strong>ja</strong> keksimään leikkejä itse sensi<strong>ja</strong>an, että saisi aina valmiin mallin. Tylsätkäänhetket eivät ole aina pahitteeksi,vaan ne voivat entisestään ruokkia lapsenluovuutta <strong>ja</strong> mielikuvitusta. Lapsi saattaaturvautua tuttuun tekemiseen välttyäkseenepäonnistumisen riskiltä <strong>ja</strong> tarvitseetällöin vanhemman kannustusta monipuoliseentoimintaan. Jos lapsi joutuu lopettamaanleikin kesken, on hänelle hyväkertoa siitä etukäteen, jotta hänellä onhetki aikaa viedä leikki loppuun.Viisivuotiaana kavereiden merkitys korostuu<strong>ja</strong> lapsi osaa jo leikkiä sovussa ystäviensäkanssa. Ryhmässä lapsi uskaltautuuharjoittamaan taito<strong>ja</strong>an monipuolistenleikkien varjolla. Niiden avulla lapsi harjoitteleemyös sosiaalisia taito<strong>ja</strong>: toistenhuomioonottamista <strong>ja</strong> kuuntelemista,oman vuoron odottamista, ryhmässäesiintymistä, leikkikalujen <strong>ja</strong>kamista <strong>ja</strong>eri rooleissa olemista. Lapsi oppii, ettäleikeillä on yhteiset säännöt, eikä hänvoi itse aina päättää kaikesta <strong>ja</strong> ollaparas. Erilaiset pelit ovat hyvä keinoopetella hyväksymään tappioita. Viisi<strong>vuotias</strong><strong>ja</strong>ksaa jo keskittyä erilaisiinpeleihin, muistaa pelin säännöt <strong>ja</strong> oppiiodottamaan vuoroaan. Jos viisi<strong>vuotias</strong>lapsi on vielä kotihoidossa, olisi vanhempienhyvä viedä häntä muutamankerran viikossa leikkimään muiden samanikäistenkanssa esimerkiksi kerhoontai leikkipuistoon. Monesti lapsi haluaamyös kutsua kavereitaan kotiinsa taimennä itse kyläilemään. Vanhempienon hyvä tukea näitä ystävystymisprosesse<strong>ja</strong>.Vanhemmat voivat olla mukana leikeissä<strong>ja</strong> opettaa lapselle omia lapsuudenleikkejään. Viisivuotiaiden keskuudessamielikuvitus- <strong>ja</strong> roolileikit ovat suosittu<strong>ja</strong>,joten lapselle voi antaa <strong>ja</strong> lainataleikkeihin erilaisia kodin tavaroita, kutenvanho<strong>ja</strong> vaatteita, huive<strong>ja</strong>, kenkiä <strong>ja</strong>koru<strong>ja</strong>. Vanhemmat voivat oh<strong>ja</strong>ta lastahyödyntämään leikeissä luontoa <strong>ja</strong> sentarjoamaa materiaalia. Lapset nauttivatmyös erilaisista elämyksistä.4
Yhdessä on kiva tehdä•••••••lauta-, pallo- <strong>ja</strong> korttipelitulkoleikitsatujen <strong>ja</strong> musiikin kuunteleminenlehtien <strong>ja</strong> kirjojen katseluaskartelu <strong>ja</strong> piirtäminenmielikuvitus- <strong>ja</strong> roolileikitluontoretket, junamatkat<strong>ja</strong> konsertitKetterä viisi<strong>vuotias</strong><strong>Lapsen</strong> motoriset taidot ovat hyvin kehittyneet:hän muun muassa kiipeilee,pyöräilee <strong>ja</strong> hyppii narua. Viisi<strong>vuotias</strong>nauttii liikuntaleikeistä <strong>ja</strong> niissä koetuistaonnistumisen tunteista. Viisivuotiaallaon hyvät valmiudet oppia uusiataito<strong>ja</strong>, kuten luistelu, hiihtäminen <strong>ja</strong>uiminen. Uusien taitojen opetteleminenvaatii kuitenkin lapsen oman kiinnostuksenopeteltavaa asiaa kohtaan sekävanhemman tukea <strong>ja</strong> kannustusta. Allekouluikäiselle leikki on vielä harrastamistatärkeämpää. Jos lapsi harrastaa,pitää halun olla lähtöisin lapsesta itsestään<strong>ja</strong> tällöinkin yksi harrastus kerranviikossa riittää hyvin.totta <strong>ja</strong> mikä satua: ”Tää on oikeestimeidän sählymaila, mut leikisti tää onnyt mun kitara”.Viisivuotiaan on helpompi pohtia mielessäänsellaisiakin asioita <strong>ja</strong> ilmiöitä,jotka eivät ole käsin kosketeltavissa.Lapsi ymmärtää <strong>ja</strong> osaa käyttää käsitteitä.Lapselle kannattaa opettaaaikakäsityksiä, kuten vuodena<strong>ja</strong>t <strong>ja</strong>viikonpäivät, koska lapsen a<strong>ja</strong>ntaju ontähän kykeneväinen. <strong>Lapsen</strong> muisti <strong>ja</strong>keskittymiskyky ovat hyvin kehittyneet.Tässä iässä lapsi pystyy seuraamaan <strong>ja</strong>muistamaan pitkähköjä ohjeita.Hienomotoriikka kykenee yksityiskohtiasisältävien, hyvin hahmotettujen kuvienpiirtämiseen. <strong>Lapsen</strong> kätisyys on vakiintunut<strong>ja</strong> hän osaa kynäotteen.Minä osaanViisivuotiaan lapsen minäkuvan kehitykseenalkavat vaikuttaa jo muutkinihmiset perheenjäsenten lisäksi. Hänalkaa pikkuhil<strong>ja</strong>a kyetä tarkastelemaanasioita myös muiden kuin itsensä näkökulmasta.Hän alkaa ymmärtää, ettähäneltä odotetaan erilaisissa tilanteissaerilaista käyttäytymistä <strong>ja</strong> hän kykeneeasettumaan erilaisiin rooleihin. Tässäiässä lapsen luonteenpiirteet <strong>ja</strong> persoonallisuuserottuvat entistä selvemmin.Viisi<strong>vuotias</strong> ymmärtää, mikä on oikeasti5
Unihiekkaa silmissäVanhempi voi harjoitella lapsen kanssakir<strong>ja</strong>imia <strong>ja</strong> numeroita lapsen omankiinnostuksen mukaan. Viisivuotiaalla onvalmiudet oppia kirjoittamaan oman nimensä<strong>ja</strong> hän tykkää laskea eri esineidenlukumääriä. Lapsesta on hauskaa vertailla<strong>ja</strong> hän osaa lajitella <strong>ja</strong> luokitella.Viisi<strong>vuotias</strong> lapsi ymmärtää kysymyslauseita<strong>ja</strong> osaa käyttää puheessaanaikamuoto<strong>ja</strong>. Viisi<strong>vuotias</strong> hallitsee sanojenyhdistelyä koskevat perussäännöt<strong>ja</strong> taivutusjärjestelmämme. Tarinoidenkertominen onnistuu <strong>ja</strong> vaikka yksityiskohtiasaattaakin unohtua, tarinoissa onselkeä alku, juoni <strong>ja</strong> loppu.Tarinankerrontataito on koettu tärkeäksi,koska sen on todettu olevan yhteydessäsekä lapsen sosiaalisiin suhteisiinettä lukutaidon oppimiseen. Viisivuotiaanpuhe on yleensä selkeää, joskinmuutamia äännevirheitä voi esiintyä.Näiden kir<strong>ja</strong>imien ääntämiseen saadaanoh<strong>ja</strong>usta puheterapeutin vastaanotollaviiden vuoden iässä.Viisivuotiaat lapset tarvitsevat untakymmenestä kahteentoista tuntia vuorokaudessa.Lapsi on saanut tarpeeksiunta, kun hän on päivällä virkeä. Viisivuotiaistauseimmat ovat lopettaneetpäiväunien nukkumisen, mutta edelleenlapsi tarvitsee pienen lepohetken päiväntouhujen keskelle. Nukkuminen edistäälapsen terveyttä vahvistamalla hänenvastustuskykyään.Lapsi tarvitsee unta, jotta hänen aivonsa<strong>ja</strong> kehonsa <strong>ja</strong>ksavat kasvaa. Unessalapsi myös käsittelee vaikeita asioita <strong>ja</strong>pelko<strong>ja</strong>an. Vanhempien välillä haasteellinenkintehtävä on pitää huolta lastensariittävästä unensaannista esimerkiksiperheen yhteisten iltarutiinien avulla.Leikki-ikäisen lapsen unenpuute voijohtua esimerkiksi yökastelusta, kasvukivuistatai elämänmuutoksista. Josyökastelua esiintyy vielä viisivuotiaana,on vanhempien syytä keskustella hoidonaloittamisesta terveydenhoita<strong>ja</strong>n tailääkärin kanssa.”Minä en saa milloinkaanvalvoa pitkään.Äidin päätä eivät käännäselitykset mitkään.Ei edes jännityssar<strong>ja</strong>, jotakaikki katsovat.Äiti väittää, että nukkumallalapset kasvavat.Näin kamalaa ei ole kellään!Aina minä nukahdan äidinsyliin hellään!”Eppu Nuotio6
Oikeus koskemattomuuteen<strong>Lapsen</strong> kiinnostus sukupuoli<strong>ja</strong>koa <strong>ja</strong>seksuaalisuutta kohtaan kuuluu lapsennormaalikehitykseen. Vanhemman tulisisuhtautua seksuaalisuuteen luonnollisesti<strong>ja</strong> vastata lapsen kysymyksiin asiallisesti.<strong>Lapsen</strong> turvallisuuden kannaltaon tärkeää, että vanhemmat tuovatkeskusteluissa esille lapsen oikeuttakoskemattomuuteen <strong>ja</strong> seksuaaliseenitsemääräämisoikeuteen. Vanhempienon hyvä opettaa, että sukupuolielintenalueet ovat sellaisia, joista lapsi päättääitse, eikä kenelläkään ole oikeuttavaatia niitä nähtäväksi tai kosketeltavaksi.Hyviä keino<strong>ja</strong> käsitellä seksuaalisuuttalapsen kanssa ovat esimerkiksi sadut<strong>ja</strong> piirtäminen. Satujen avulla lapsioppii jäsentämään omaa seksuaalisuuttaan<strong>ja</strong> sukupuolisuuttaan, tunteitaan,tieto<strong>ja</strong>an sekä havainto<strong>ja</strong>an. Lapsillesuunnattua seksuaalisuutta käsitteleväämateriaalia on saatavilla, mutta aikuisenon itse syytä tutustua niihin ensin <strong>ja</strong>vasta sen jälkeen yhdessä lapsen kanssa.Materiaalin tulee olla lapsen kehitystasoavastaavaa.viettää aikaa. Lapselle on hyväksi, ettävanhemmat ovat aidosti kiinnostuneitahänestä <strong>ja</strong> hänen tekemisistään <strong>ja</strong> ettähe myös osoittavat sen keskustelemallalapsen kanssa.Vanhemman on tärkeää ymmärtäälapsen yksilöllisiä piirteitä <strong>ja</strong> arvostaahäntä omana itsenään. Kaikilta kolhuiltalasta ei voi eikä pidäkään suojella.Kun pettymyksiä <strong>ja</strong> onnistumisen kokemuksiaon sopivassa suhteessa, lapsi oppiisietämään ristiriito<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> luottamaanomaan pärjäämiseensä. Saadessaan auttaakodin askareissa hän oppii ottamaanvastuuta <strong>ja</strong> arvostamaan omalla työllähankittu<strong>ja</strong> saavutuksia.Paljon kiitosta, vähän arvosteluaVanhemmat ovat tärkeässä osassalapsen hyvän itsetunnon perustanluomisessa. Leikki-ikäisen lapsen itsetuntoonvaikuttavat muiden suhtautuminenlapsen oppimiseen <strong>ja</strong> se,millaisena häntä pidetään.Lapsi tarvitsee paljon kiitosta <strong>ja</strong> vähänarvostelua. Jotta lapsi kokisi olevansahyvä omana itsenään eikä vain suoritustensakautta, on vanhemman hyvämuistaa välillä kertoa lapselle, miksi onhienoa olla juuri hänen isänsä tai äitinsä<strong>ja</strong> miten hauskaa hänen kanssaan on7
<strong>Lapsen</strong> on myös hyvä saada välillä tehdäpieniä päätöksiä itse. Näin vanhemmatvoivat osoittaa, että lapsenkin mielipideon tärkeä. Erilaisia tunteita on lupa ilmaistaeikä niitä tarvitse pelätä tai hävetä.Sekä vanhemman että lapsen on hyväoppia hyväksymään tunteensa <strong>ja</strong> ilmaisemaanne. Keskustelun avulla lapsi oppiitunnistamaan <strong>ja</strong> nimeämään omia tunteitaan.Vanhempi voi omalla esimerkilläänopettaa lasta käsittelemään niitä rakentavallatavalla. Jos vanhempi suuttuu taisanoo pahasti lapselle, sitä on hyvä pyytääanteeksi <strong>ja</strong> selittää, miksi suuttui.Vanhemmat voivat ennen liikenteeseenlähtöä harjoitella lapsensa kanssa turvallisestikotipihalla esimerkiksi pyöränhallitsemista, rauhallista liikkumista <strong>ja</strong>pysähtymistä ennen ajotielle menoa.Hei<strong>ja</strong>stimen <strong>ja</strong> pyöräilykypärän oikeanlaistakäyttöä on hyvä opettaa. Turvallisuusasioissavanhemman oma esimerkkion tärkeä, joten vanhemman tuleemyös itse muistaa noudattaa liikennesääntöjä<strong>ja</strong> varovaisuutta.8Turvallisten rajojen suo<strong>ja</strong>ssaTasapainoinen <strong>ja</strong> rauhallinen viisi<strong>vuotias</strong>voi välillä vaikuttaa isommalta kuin onkaan.Hän tarvitsee kuitenkin edelleen rajo<strong>ja</strong><strong>ja</strong> opastusta sekä vanhempiensa läsnäoloa<strong>ja</strong> läheisyyttä. Turvallisten rajojensuo<strong>ja</strong>ssa lapsen voimavarat vapautuvathänelle itselleen tärkeisiin asioihin, kutenleikkiin <strong>ja</strong> oppimiseen. Vanhemmilta rajojenasettaminen vaatii päättäväisyyttä <strong>ja</strong>johdonmukaisuutta. Oleellista sääntöjenluomisessa on, että ne eivät ainoastaanrajoita elämää vaan tuovat siihen turvallisuudentunnetta.Jos kotipiha on suo<strong>ja</strong>isa <strong>ja</strong> turvallinen,viisi<strong>vuotias</strong> selviytyy siellä usein jo yksin.Vanhemman on kuitenkin valvottavahänen ulkoiluaan. Tähänkin liittyen lapsenkanssa on hyvä sopia selkeät säännöt.Veden äärellä lapsi tarvitsee edelleen valvontaa,vaikka osaisi jo uida. Vanhemmatvoivat yhdessä lapsen kanssa tarkastellakodin <strong>ja</strong> lähiympäristön turvallisuutta.Paloturvallisuus on myös syytä muistaa:tulitikut <strong>ja</strong> sytyttimet eivät kuulu lastenleikkeihin.Viisivuotiaan kanssa voi alkaa käydä läpiturvallista liikennekäyttäytymistä. Häntäei tule vielä päästää yksin liikenteeseen.Mua pelottaaViisi<strong>vuotias</strong>ta mietityttävät usein moraaliset<strong>ja</strong> eettiset kysymykset, kutenmikä on oikein <strong>ja</strong> mikä väärin tai miksion sotia. Vanhempien on tärkeää vastatalapsen kysymyksiin hänen kehitystasonsahuomioon ottaen, eikä torjuaniitä vaikeina tai nolostuttavina. Vastaaminensaa lapsen tuntemaan itsensä
Median vaarat <strong>ja</strong> mahdollisuudetarvostetuksi <strong>ja</strong> vakavasti otettavaksi.Vanhemman on hyvä muistaa,että lapsen kysymykset saattavat yleisenuteliaisuuden lisäksi kertoa myös peloista<strong>ja</strong> huolista.<strong>Lapsen</strong> kyky käsitellä asioita kielen avullaon usein riittämätön <strong>ja</strong> hän tarvitseevanhempaa antamaan sano<strong>ja</strong> vaikeilleasioille. Pelon hetkellä vanhemmanantama turva <strong>ja</strong> asiallinen keskustelulapsen peloista on tärkeää, jotta peloteivät kasva liian suuriin mittasuhteisiin.<strong>Lapsen</strong> peloille ei saa nauraa, vaanne tulee ottaa vakavasti. Vaikka lapsetkokevat pelontunteen epämiellyttävänä,he saattavat siitä huolimatta nauttiajännittävien tarinoiden kuuntelemisestatai pelottavien televisio-ohjelmien katselemisesta.Lapsilla on monia toimintatapo<strong>ja</strong>, joillahe hallitsevat <strong>ja</strong> käsittelevät pelottaviaasioita, kuten vanhemman viereen meneminen,tilanteesta pois lähteminen <strong>ja</strong>leikkiminen. On tärkeää, että lapsi saakaikista pelottavista asioista huolimattatuntea maailman olevan hyvä <strong>ja</strong> turvallinenpaikka.”Minä en uskalla nukahtaakun pimeänmusta pelottaa.Sieltä saapuvat unenpaina<strong>ja</strong>t:hirviöt, haamut <strong>ja</strong> vaina<strong>ja</strong>t.Lapsi tutustuu mediaan äänien, kuvien,satujen, lastenohjelmien, elokuvien<strong>ja</strong> tietokonepelien muodossa. Mediavaikutteetsaattavat näkyä esimerkiksipuheissa, leikeissä <strong>ja</strong> sosiaalisissa suhteissa.Median kautta lapsen maailmaanon tullut paljon sellaisia asioita, jotkaeivät siihen vielä kuuluisi.Lapsi ei kuitenkaan välttämättä muutuväkivaltaiseksi median vaikutuksesta,vaikka matkisikin median tapahtumialeikeissään. Oleellisinta on, pysyyköaggressio leikkinä vai pettääkö lapsenitsekontrolli niin, että hän oikeasti satuttaamuita tai rikkoo esineitä. Vihantunteiden läpikäyminen leikin kauttasaattaa edistää itsehillinnän kehittymistä<strong>ja</strong> aggression kontrolloimista.Lapsi tarvitsee aina aikuisen tukea medianparissa toimiessaan. Vanhempientulee tiedostaa median tarjoamat mahdollisuudet<strong>ja</strong> ne asiat, joilta lasta onsuojeltava. Vanhempien on tärkeää ottaahuomioon lapsen yksilöllinen kehitys<strong>ja</strong> sen merkitys lapsen mediasuhteelle.Vanhemmat <strong>ja</strong> muut lapsen elinpiiriinkuuluvat aikuiset voivat merkittävästivaikuttaa siihen, ettei lapsen arvo- <strong>ja</strong>todellisuuskäsitys rakennu yksinomaanmedian poh<strong>ja</strong>lta.Äiti jättää valon käytävään.Sanoo ettei sulje silmiään,valvoo kunnes varmastinukahdan.Lupaa aamun aina yötäseuraavan.”Eppu Nuotio9
Lisätieto<strong>ja</strong> voitte hakea muun muassa seuraavista lähteistä:Hansson, J. & Oscarsson, C. (toim.) 2006. Onnellinen lapsuus. Kir<strong>ja</strong> vanhemmille.Otava.Jarasto, P. & Sinervo, N. 1997. Alle kouluikäisen lapsen maailma. Jyväskylä:Gummerus.Sinkkonen, J. (toim.) 2003. Pesästä lentoon. Kir<strong>ja</strong> lapsen kehityksestä kasvatta<strong>ja</strong>lle.Vantaa: WSOY.Mannerheimin lastensuojeluliitto: http://vanhemmat.mll.fi10
Esitteen ovat laatineet v. 2009 Hyvinkään Laurean terveydenhoita<strong>ja</strong>opiskeli<strong>ja</strong>tTerhi Korhonen <strong>ja</strong> Salla Kähärä yhteistyössäHyvinkään kaupungin neuvolahenkilöstön kanssa.