Tieturva 2 - Liikennevirasto
Tieturva 2 - Liikennevirasto
Tieturva 2 - Liikennevirasto
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
3 • 2012LIIKENNEVIRASTONOPPAITA<strong>Tieturva</strong> 2TIELLÄ TEHTÄVIEN TÖIDEN TURVALLISUUSKOULUTUSVASTUUHENKILÖIDEN KURSSIN OPPIKIRJA
[Kirjoita teksti]<strong>Tieturva</strong> 2Tiellä tehtävien töiden turvallisuuskoulutusVastuuhenkilöiden kurssin oppikirja<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Liikennevirasto</strong>Helsinki 2012
Kannen kuva: Tapio SyrjänenISSN-L 1798-6591ISSN 1798-6591ISBN 978-952-255-178-8Verkkojulkaisu pdf (www.liikennevirasto.fi)ISSN-L 1798-6591ISSN 1798-6605ISBN 978-952-255-179-5Kopijyvä OyKuopio 2012Julkaisua (myy)/saatavanahttp://www.kopijyva.fi/kopistore/fi/verkkokaupat/liikennevirasto/paino.kuopio@kopijyva.fi<strong>Liikennevirasto</strong>PL 3300521 HELSINKIPuhelin 020 637 373
4 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 1/2012<strong>Tieturva</strong> 1EsipuheKaikilla on oikeus ja velvollisuus tehdä työtä turvallisesti. Edellytyksenä sille on, ettätunnetaan oman työn vaarat ja tiedetään, miten niiltä suojaudutaan. On tunnettavamyös koneisiin, laitteisiin ja työympäristöön liittyvät vaarat. Nolla tapaturmaa-ajattelutavan periaate on, että yhtään tapaturmaa ei hyväksytä. Tapaturmien tutkintaon osoittanut, että kaikki työtapaturmat olisi voitu estää. Nolla tapaturmaa -ajatteluasovelletaan myös tiellä työskentelyyn.<strong>Tieturva</strong> on koulutusohjelma, jolla <strong>Liikennevirasto</strong> ja ELY-keskukset varmistavat tiellätyöskentelevien yleisen perehdytyksen ja tietämyksen liikenteen aiheuttamiin vaaratekijöihinja tiellä työskentelyn edellytyksiin.Tavoitteena on lisätä sekä työnjohdon että erityisesti työntekijöiden liikenne- ja työturvallisuuteenliittyvää asiantuntemusta. Tavoitteena on myös yhdenmukaistaa työmaidenliikenteenohjausta ja opastaa tiellä tehtävissä töissä turvallisten työmenetelmienkäyttöön.Koulutusohjelmaan kuuluvat <strong>Tieturva</strong> 1 ja <strong>Tieturva</strong> 2 -kurssit. <strong>Tieturva</strong> 1 -kurssin suorittaminenon tiellä työskentelevien henkilöiden työturvallisuusvaatimus sekä perusvaatimus<strong>Tieturva</strong> 2 -jatkokurssille osallistuville vastuuhenkilöille. <strong>Tieturva</strong> 2 -kurssion suunnattu erityisesti työnjohdolle ja työnaikaisista liikennejärjestelyistä vastaaville.Yleinen liikenne aiheuttaa tiellä tehtävässä työssä työntekijöille merkittäviä vaaroja.Työskentely aiheuttaa puolestaan vaaratilanteita muille tienkäyttäjille. Työturvallisuuslainsäädännössäliikennealueella tehtävä työ luokitellaan näistä syistä erityistävaaraa sisältäviin töihin. Vaarallisissa töissä ja niitä johtamassa saa käyttää vain huolellisiaja päteviä henkilöitä. Liikenteen vaaroille alttiina työskentely ja toisaalta työskentelynaiheuttama vaara liikenteelle vaatii työntekijöiltä ja työnjohdolta olosuhteidenedellyttämiä taitoja.Näitä taitoja antamaan ja pätevyyksien varmistamiseksi on kehitetty <strong>Tieturva</strong> 1, jokaon tiellä tehtävien töiden turvallisuuskoulutuksen peruskurssi.Tämä julkaisu on <strong>Tieturva</strong> 1 -kurssin oppilaan aineisto, joka pitää hallita <strong>Tieturva</strong> 1-kurssin kokeessa. Julkaisu toimii myös hyvänä tiedon lähteenä ja käsikirjana kurssinjälkeen.Tämän uudistetun painoksen tekstin ovat muokanneet vanhempi asiantuntija EevaRantanen Ramboll Finland Oy:sta ja liikenneturvallisuusasiantuntijat henkilöstöasiantuntijaJukka Hopeavuori ja turvallisuusvastaava Risto Lappalainen <strong>Liikennevirasto</strong>stasekä tieinsinööri Tapio Syrjänen Pirkanmaan ELY-keskuksesta.Helsingissä toukokuussa 2012<strong>Liikennevirasto</strong>
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 5<strong>Tieturva</strong> 2Sisällysluettelo1 JOHDANTO ........................................................................................................................ 81.1 Pätevyysvaatimukset tiellä tehtävässä työssä .......................................................... 81.1.1 <strong>Tieturva</strong>-koulutus .............................................................................................. 81.1.2 Muut pätevyysvaatimukset työturvallisuudessa ......................................... 91.1.3 Ratatyö ja työskentely rautatiealueella ...................................................... 101.2 Vastuu liikenne- ja työturvallisuudesta ..................................................................... 151.2.1 Liikenneturvallisuus........................................................................................ 151.2.2 Työturvallisuus ................................................................................................ 151.2.3 Kemikaaliturvallisuus ..................................................................................... 162 TIENPITÄJÄN TEHTÄVÄT JA VAATIMUKSET TIELLÄ TYÖSKENTELYLLE ......... 182.1 Tienpitäjän tehtävät ...................................................................................................... 182.2 Tienpitäjän asettamat vaatimukset ............................................................................ 192.2.1 Rajoitukset ja ehdot tiellä työskentelyssä .................................................. 192.2.2 Työvastuu ......................................................................................................... 192.2.3 Tienpitäjän valvonta ....................................................................................... 192.2.4 Sopimusten ja luvanvaraisten töiden valvonta ......................................... 202.2.5 Lupaehdot ........................................................................................................ 202.3 Tienpitäjän vaatimukset työmaan liikenteen järjestelyille ja niidensuunnittelulle .................................................................................................................. 212.3.1 Turvallisuus ja sujuvuus ................................................................................ 212.3.2 Pääsyn takaaminen ......................................................................................... 212.3.3 Työturvallisuus ................................................................................................ 222.3.4 Yhdenmukaisuus ............................................................................................. 222.4 Tiedottaminen ja onnettomuustilanteet .................................................................... 232.4.1 Hankeviestintä ................................................................................................. 232.4.2 Tiedonkulku ...................................................................................................... 242.4.3 Onnettomuustutkinta .................................................................................... 263 LIIKENTEENOHJAUSTA KOSKEVA LAINSÄÄDÄNTÖ ........................................... 293.1 Tieliikennelaki (TLL)..................................................................................................... 293.2 Tieliikenneasetus (TLA) ................................................................................................ 314 TYÖKOHTEEN LIIKENTEEN JÄRJESTELYT ............................................................. 334.1 Liikenteen järjestelyjen suunnitteluperiaatteet ...................................................... 334.1.1 Liikenteen järjestelyjen tavoitteet .............................................................. 334.1.2 Tarpeettoman haitan välttäminen .............................................................. 344.1.3 Kuljettajan käyttäytymiseen vaikuttaminen ............................................. 344.2 Liikenteen järjestelyjen suunnittelu .......................................................................... 344.2.1 Liikenteen järjestelyjen tarve ....................................................................... 344.2.2 Yleisiä periaatteita suunnittelussa ............................................................. 364.2.3 Vastuu kolmatta osapuolta kohtaan ............................................................ 374.2.4 Kiertotieratkaisujen harkitseminen ............................................................. 374.2.5 Erilaisten haittojen vähentäminen .............................................................. 384.2.6 Erikoiskuljetukset ........................................................................................... 384.3 Liikenteen järjestelyjen toteuttaminen ..................................................................... 394.3.1 Työntekijän turvallisuuden varmistaminen ............................................... 394.3.2 Liikenteen järjestelyjen toimivuus .............................................................. 394.3.3 Tilapäiset nopeusrajoitukset ....................................................................... 40
6 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 24.3.4 Nopeusrajoituksen porrastus ........................................................................414.3.5 Alhaiset nopeusrajoitukset ............................................................................414.3.6 Työmaan valaistus ..........................................................................................414.3.7 Liikennejärjestelyjen ylläpito ........................................................................415 TYÖSKENTELYÄ KOSKEVA LAINSÄÄDÄNTÖ ......................................................... 425.1 Työturvallisuusmääräykset ja –ohjeet....................................................................... 425.1.1 Työturvallisuuslainsäädäntö ........................................................................ 425.1.2 Turvallisuuteen liittyvät ohjeet .................................................................... 435.2 Rakentamisen erityisvaatimukset .............................................................................. 435.3 Eri osapuolten työturvallisuusvelvoitteet lainsäädännössä .................................. 446 TURVALLISUUSJOHTAMINEN .................................................................................... 476.1 Rakennuttajan turvallisuusjohtaminen ..................................................................... 476.2 Turvallisuusjohtaminen työmaalla ............................................................................. 486.2.1 Työmaan turvallisuusjohtamisen periaatteet ........................................... 486.2.2 Tutkimustietoa tärkeimmistä hyvistä turvallisuuskäytännöistä ........... 486.2.3 Turvallisuusasiat osana kokouskäytäntöjä ................................................ 526.2.4 Turvallisuuden varmistaminen ennen rakennushankkeen .........................käynnistämistä ja töiden aloittamista ........................................................ 536.2.5 Turvallisuuden pelisääntöjen laatiminen................................................... 546.2.6 Turvallisuusohjeiden sisältö ........................................................................ 556.2.7 Työmaan toimintojen yhteensovittaminen ................................................ 566.2.8 Turvallisuusosaamisen varmistaminen ...................................................... 566.2.9 Tiedottaminen turvallisuusasioista ............................................................ 576.2.10 Turvallisuustoiminnan seuranta ja palaute ............................................... 587 TYÖMAAN TURVALLISUUSSUUNNITTELU ............................................................. 597.1 Turvallisuussuunnittelu työmaan alussa .................................................................. 597.1.1 Turvallisuussuunnittelun vastuutahot ........................................................ 597.1.2 Riskienarviointi osana turvallisuussuunnittelua ...................................... 597.1.3 Turvallisuussuunnittelu ................................................................................ 627.2 Työmaa-alueen käytön suunnittelu ........................................................................... 647.3 Vaaralliset työt ............................................................................................................... 657.3.1 Vaarallisten töiden suunnittelu ................................................................... 657.3.2 Räjäytys- ja louhintatyöt ............................................................................... 678 TYÖMAAN TURVALLISUUSSEURANTA .................................................................... 698.1 Turvallisuusseurannan organisointi .......................................................................... 698.1.1 Turvallisuusseuranta ..................................................................................... 698.1.2 Päätoteuttajan tehtävät tarkastustoiminnassa ........................................ 698.2 Työmaalla tehtävät tarkastukset ................................................................................ 708.2.1 Tarkastusten jaottelu ..................................................................................... 708.2.2 Vastaanottotarkastukset ............................................................................... 708.2.3 Käyttöönottotarkastukset .............................................................................. 718.2.4 Työmaan viikoittaiset kunnossapitotarkastukset .................................... 728.2.5 Tarkastusten dokumentointi ........................................................................ 748.2.6 Turvallisuustiedon keruu <strong>Liikennevirasto</strong>n ja ELY-keskusten ...................hankkeilla ......................................................................................................... 75
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 7<strong>Tieturva</strong> 29 IHMISEN KÄYTTÄYTYMINEN LIIKENTEESSÄ ........................................................ 769.1 Havaitsemisen pääperiaatteet .................................................................................... 769.1.1 Liikenneonnettomuudet tietyömaalla ........................................................ 769.1.2 Havaintojen teko liikenteessä ...................................................................... 769.1.3 Havaitsemisen pääperiaatteet ...................................................................... 779.1.4 Valikoiva tarkkaavaisuus ............................................................................... 779.1.5 Lyhytaikaisen tiedon epävarmuus .............................................................. 789.1.6 Fysikaalisen ja havaintomaailman vastaamattomuus ............................ 789.1.7 Havaintokentän muutoksen vaikutukset ................................................... 799.1.8 Absoluuttisen arvioinnin vaikeus ................................................................ 799.1.9 Hahmolait ........................................................................................................ 799.1.10 Psykologinen etuajo-oikeus ......................................................................... 809.1.11 Havainnointi ja vastuu .................................................................................... 819.2 Tienkäyttäjien yksilölliset erot .................................................................................... 819.2.1 Liikenneturvallisuus ja autokannan ikä Suomessa ................................... 819.2.2 Tienkäyttäjän vireystilaan vaikuttavat tekijät .......................................... 829.2.3 Kuljettajien riskitekijöitä .............................................................................. 829.2.4 Kuljettajan reaktionopeus liikenteessä ...................................................... 839.2.5 Turvallisuuden harhakuva ja kuljettajan riskinotto ................................. 83
8 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 21 JohdantoMaanteillä tehtäviin töihin ja työn johtamiseen on määritelty pätevyysvaatimukset.Töiden suunnittelussa, toteuttamisessa ja valvonnassa on otettava huomioon sekätyöntekijöiden työturvallisuus että muiden tiellä ja työkohteen läheisyydessä liikkuvienturvallisuus. Tienpitäjän vastuulla on tien pitäminen tyydyttävässä kunnossa.1.1 Pätevyysvaatimukset tiellä tehtävässätyössä1.1.1 <strong>Tieturva</strong>-koulutusMaantiellä tehtävään työhön ja työn johtamiseen osallistuvalta henkilöltä edellytetäänpätevyysvaatimuksia, jotka kyseinen henkilö täyttää <strong>Tieturva</strong>koulutuksen käytyään.<strong>Tieturva</strong> 1 -kurssilla koulutettavat perehdytetään tunnistamaan ja ottamaan huomioonlähinnä työntekijän omaan työturvallisuuteen liittyvät näkökohdat. Myös muunliikenteen turvallisuuden varmistaminen työskenneltäessä liikenteessä sekä liikenteenjärjestelyjen rakentamisen aikana noudatettavat turvallisuuskäytännöt ovat tärkeitäaiheita koulutuksessa.<strong>Tieturva</strong> 2 -kurssilla kurssilaiset ovat pääasiassa työnjohtoa ja suunnittelu-, urakoidenvalmistelu- sekä valvontatehtävissä toimivia. Heidän on tunnettava laajasti työkohteidenliikennejärjestelyihin liittyviä periaatteita ja työturvallisuuslainsäädännönvelvoitteita.<strong>Tieturva</strong> 2 -koulutusta edellytetään seuraavilta tiellä tehtäviin töihin osallistuviltahenkilöiltä: tiellä tehtävässä työssä päätoteuttajan työ- ja liikenneturvallisuudesta vastaavaltahenkilöiltä tiellä tienpitoon liittyvässä työssä työnjohto-, valvonta- ja liikenteen järjestelyjensuunnittelutehtävissä työskenteleviltä ELY-keskusten aluevastaavilta <strong>Liikennevirasto</strong>ssa ja ELY-keskuksissa urakka-asiakirjojen valmistelijoilta jamyös ko. työtä tekeviltä hankintakonsulteilta tilaajan edustajana toimivilta tarkastus- ja valvontahenkilöiltä ja rakennuttajakonsulteilta.<strong>Tieturva</strong> 2 -koulutukseen osallistuvalta vaaditaan voimassa oleva <strong>Tieturva</strong> 1 -pätevyys.<strong>Tieturva</strong> 2 -todistuksen ja kortin päivittämiseen osallistuvat eivät uusi <strong>Tieturva</strong> 1-kurssia, mutta heidän on kuitenkin hallittava <strong>Tieturva</strong> 1 -oppikirjan asiat.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 9<strong>Tieturva</strong> 21.1.2 Muut pätevyysvaatimukset työturvallisuudessaEsimerkkejä muista pätevyyksistä: Katuturva ® Tampereen kaupungin koulutusohjelma Liikenteenohjaaja - <strong>Liikennevirasto</strong>n erillinen koulutusaineisto Erikoiskuljetusten liikenteenohjaaja Radanpidon pätevyysvaatimukset, (yleiset, Turva, Laituri, T-mies) Ratatyöstä vastaava Työturvallisuuskortti - Työturvallisuuskeskuksen koulutusaineisto Tulityökortti - vakuutusyhtiöiden vaatimus Hätäensiapu (<strong>Liikennevirasto</strong>n minimivaatimus hoitourakoinnissa) Ensiapu (Suomen Punaisen Ristin) Trukin ja henkilönostimen kuljettajan pätevyys ja lupa Rakennustyön sukeltajapätevyys PanostajapätevyysSukeltajapätevyys ja turvallisuussuunnitelmaAsetus vaatii (1.7.2012 alkaen) rakennustyötä tekevältä sukeltajalta pätevyyden tehtäväänja edellyttää turvallisuussuunnitelman laatimista tehtävästä työstä. Rakennustyötätekevän sukeltajan pätevyys edellyttää ammattisukeltajan ammattitutkinnontai sen soveltuvan osan suorittamista. Tätä aiemmin hankitut vanhat pätevyydetpysyvät edelleen voimassa.Työnantajan on tehtävä veden alla tapahtuvasta rakennustyöstä kirjallinen sukellustyönturvallisuussuunnitelma. Turvallisuussuunnitelmassa on käsiteltävä työn ja työolosuhteidenerityisvaatimukset, työntekijöiden pätevyys- ja ammattitaitovaatimukset,sukellusryhmän turvallinen kokoonpano, käytettävät sukelluslaitteet ja muut työvälineet,pelastautuminen ja muu toiminta onnettomuustilanteissa sekä muut työntekijänterveyteen ja turvallisuuteen vaikuttavat tekijät. Käytännössä sukellusryhmänturvallinen koko on yleensä vähintään kolme henkilöä.PanostajaPanostajalaissa (219/2000) on säädökset panostajan pätevyyskirjasta ja muut räjähteidenkäsittelyn ja käytön keskeiset henkilökohtaiset edellytykset. Lain mukaan räjähteitäsaa panostajan työssä käsitellä ja käyttää henkilö, joka on saanut siihenasianmukaisen pätevyyskirjan, tai muu henkilö hänen välittömässä valvonnassaan.Pätevyyskirja voidaan antaa henkilölle, joka iältään, ammattitaidoltaan ja muiltaominaisuuksiltaan on panostajatyöhön sopiva ja pätevä.Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston työsuojelun vastuualue ylläpitää panostajienpätevyyskirjoista panostajalain (219/2000) 3 §:n mukaista panostajarekisteriä.Rekisterissä on tiedot Suomessa voimassaolevista panostajaluvista.Muita esitettyjä henkilön pätevyysvaatimuksia on käsitelty tarkemmin <strong>Tieturva</strong> 1-kurssikirjassa.
10 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 21.1.3 Ratatyö ja työskentely rautatiealueellaRatatyön määritelmä ja ratatyölupaLähtökohtana on, että rautatiealueella saavat liikkua ja työskennellä vain rautatieympäristöönkoulutetut henkilöt. <strong>Liikennevirasto</strong> edellyttää ratatyöturvallisuuspätevyyttäratatyössä, liikkumisessa radalla sekä rautatiejärjestelmän turvallisuuteenja liikenteenohjaukseen liittyviin laitteisiin ja rakenteisiin kohdistuvassa työssä.Radanpidon turvallisuusohjetta (TURO) sovelletaan kaikissa rautatiealueella tehtävissäradanpitoon ja -rakentamiseen liittyvissä töissä. 16.4.2012 voimaan tulleessaohjeessa uutena käsitteenä on ratatyön suojaulottuma (RSU). Ratatyön suojaulottumaon se pitkin raidetta ulottuva tila, jonka sisällä työskentelyyn on hankittava liikenteenohjaukselta ratatyölupa tai on käytettävä turvamiesmenettelyä. Se tarkoittaa 2,5metrin matkaa kohtisuoraan ulospäin uloimmista kiskoista mitattuna tai on sähköradanpylväslinjan sisäpuolinen alue. Aikaisemmissa määräyksissä on käytetty aukeantilan ulottumaa ATUa, joka oli käytännössä hyvin lähellä liikkuvan kaluston ulottumaa.Raidevälissä RSU on sama kuin ATU.Ratatyön suojaulottumassa työntekijän on ilmoitettava käsimerkillä (nostamalla toinenkäsi pystyyn) havainneensa lähestyvän liikkuvan kaluston ja turvamiehen antamanvaroituksen liikkuvasta kalustosta. Käsimerkki on varmistus turvamiehelle siitä,että kaikki työntekijät ovat kuulleet varoituksen ja liikkuva kalusto voi turvallisestiohittaa työmaan.Liikenteenohjauksen myöntämä ratatyölupa tarvitaan kun työ estää tai vaarantaa liikennöinnin tehdään koneellisesti siten, että kone tai sen osa saattaa ulottua ratatyönsuojaulottumaan vaikuttaa radan rakenteeseen kohdistuu käytössä olevaan turvalaitokseen tehdään työkoneella tai ajoneuvolla matkustajalaiturilla edellyttää liikennöinnin keskeyttämistä työturvallisuuden takia.TurvamiesNiissä ratatyön suojaulottumassa tehtävissä töissä, joita ei ole mainittu edellisenkappaleen ratatyölupalistassa on käytettävä turvamiesmenettelyä. Turvamiesmenettelyäkäytetään raideosuuksilla, joissa junan suurin sallittu nopeus on140 km/h. Turvamiehenä voi toimia vain henkilö, jolla on turvamiespätevyys.Turvamiehen tehtävänä on varoittaa lähestyvästä rautatieliikenteestä ja huolehtiaturvattavien henkilöiden ja työvälineiden siirtymisestä väistöalueelle. Turvamies ohjaaratatyötä, työskentelyä ei saa aloittaa ennen kuin turvamies antaa siihen luvan jatyöntekijöiden on keskeytettävä työskentely ja siirryttävä väistöalueelle turvamiehennäin käskiessä. Yhden turvamiehen vastuulla saa olla enintään kymmenen turvattavaahenkilöä tai kaksi työkonetta.TURO-ohjeen ratatyön varoitusvaatetusta koskevat määräykset ovat muuttuneet.Vain turvamiestehtävään määrätty henkilö saa käyttää oranssia varoitusvaatetusta1.4.2013 lähtien. Ratatyössä noudatetaan valtioneuvoston asetuksen rakennustyönturvallisuudesta VNa 205/2009 sekä valtioneuvoston päätöksen henkilönsuojainten
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 11<strong>Tieturva</strong> 2valinnasta ja käytöstä työssä (VNp 1407/1993) mukaisia turvallisuusvaatimuksiahenkilönsuojainten käytössä.Työ ei ole ratatyötäJos ei työskennellä ratatyön suojaulottumassa (RSU), työ ei ole ratatyötä. Tällöintyöskentely tapahtuu kokonaisuudessaan radan ulkopuolella eikä työ voi millään tavoinvaarantaa rautatienjärjestelmän turvallisuutta. <strong>Liikennevirasto</strong>n kunnossapidonaluepäällikkö tai <strong>Liikennevirasto</strong>a edustava vastuullinen rataisännöitsijä voi myöntääkirjallisen luvan suorittaa yksittäinen metsätyö, vesakonraivaustyö tai kiinteistön korjaustyö,jos työ ei ole ratatyöksi määriteltyä työtä. Tällöin työntekijältä ei myöskäänvaadita ratatyöturvallisuuspätevyyttä.Ratatyöstä vastaavaRatatyötä tekevän yrityksen on nimettävä ratatyölle ratatyöstä vastaava. Ratatyöstävastaavalle kuuluvat ratatyön rautatiejärjestelmän turvallisuuteen vaikuttavat tehtävät.Ratatyöstä vastaava huolehtii viestinnästä oman ratatyöalueensa ja liikenteenohjauksenkanssa.RatatyöprosessiRatatyöt jaetaan ennalta suunniteltuun ratatyöhön ja kiireelliseen ratatyöhön. Kiireellisiäratatöitä ovat esimerkiksi vika- tai häiriötilanteiden korjaaminen. Siltä osin, kunkiireelliseen ratatyöhön voidaan kuitenkin ennakolta varautua, on ko. työ suunniteltavaennakkoon, vaikka varsinainen ratatyö tehtäisiin kiireellisenä. Tällaista ratatyötäon esim. lumenauraus. Kiireellisestä ratatyöstä laaditaan vain ratatyöilmoitus kirjallisestitai suullisesti.Ratatyö pyritään ensisijaisesti tekemään aina suunniteltuna ratatyönä. Ennalta suunnitellustaratatyöstä tehdään kirjallinen ennakkosuunnitelma, joka lähetetään liikennesuunnitteluun.Ennakkosuunnitelma tulee laatia kaikista ratatöistä, myös radansivussa tehtävistä, jos työkone tai sen osa saattaa ulottua ratatyön suojaulottumaan.Ennakkosuunnitelman perusteella liikennesuunnittelija laatii ennakkoilmoituksen(ETJ-ilmoitus).Ratatyöstä on annettava Ratatyöilmoitus (Rt-ilmoitus) sille liikenteenohjaukselle,jonka alueella ratatyö tehdään. Ilmoitus on annettava kirjallisesti (esimerkiksi paperi,sähköposti tai faksi) RAILI-puhelinluettelossa olevaa yhteystietoa käyttäen. Rtilmoituson lähetettävä liikenteenohjaukseen ennen kuin pyydetään lupaa ratatyöhön,kuitenkin enintään 7 vuorokautta aikaisemmin.Ratatyöstä vastaava ja liikenteenohjaus varmistavat RT-ilmoituksen tietojen oikeellisuudenja ilmoittavat tietojen muutoksista toisilleen ennen kuin lupa ratatyöhönmyönnetään. Ratatyöstä vastaava pyytää luvan ratatyöhön liikenteenohjaukseltaRAILI-puhelimella.Rautatiealueella työskentelyn yleiset ohjeetRautatiealueella saavat liikkua ja työskennellä vain rautatieympäristöön koulutetut,asianomaisen pätevyydet omaavat henkilöt. Rautatiealueella liikkuminen on sallittuaainoastaan työtehtävien niin edellyttäessä.
12 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2Liikkumisen ja työskentelyn tulee aina ensisijaisesti tapahtua ratatyön suojaulottumanulkopuolella, kuten esimerkiksi huoltotiellä tai merkittyjä kävelyreittejä pitkin.Radan ylittämiseen tulee ensisijaisesti käyttää eritasoristeyksiä. Jos eritasoristeystäei ole käytettävissä, ei radan ylittäminen tasossa ole sallittua raiteen suurimmastanopeudesta riippumatta ilman turvamiesmenettelyä tai lupaa ratatyöhön. Radan ylityksentulee tapahtua erityistä varovaisuutta noudattaen.Matkapuhelimen, muiden viestivälineiden ja erilaisten tietojen tallentimien käyttöratatyön suojaulottumassa on kielletty, ellei työtehtävän suorittaminen sitä erikseenvaadi.Liikkuminen ja työskentely sellaisissa tunneleissa, silloilla ja muissa paikoissa, joissaei ole riittävää väistö- tai näkemäaluetta, on sallittu vain kun liikenteenohjaus on antanutluvan ratatyöhön.Työkoneiden liikkuminen ja työskentely ratatyöalueellaRatatyö, jossa työkone tai sen osa voi joutua liikennöidyn raiteen ratatyön suojaulottumansisäpuolelle on tehtävä ratatyöstä säädettyjen menettelyjen mukaisesti. Työstäon laadittava turvallisuussuunnitelma, jossa jokaiselle työkoneelle määritelläänkonekohtainen turvallinen työskentelyetäisyys liikennöidystä raiteesta. Turvallisuussuunnitelmanriskienarvioinnissa arvioidaan myös se, miltä työkoneen liikkeet jatyöskentely näyttävät lähestyvän junan- tai vaihtotyöyksikön kuljettajan kannalta.Liikennöidyllä raiteella ratatyönsuojaulottumaan yltävässä konetyössä, kun työtehtäväteivät edellytä liikenteen keskeyttämistä, työkoneelle on määrättävä turvamies.Työkoneen liike on tässä tapauksessa keskeytettävä aina rautatieliikenteen ohituksenajaksi.Rautatiealueella käytettävien ajoneuvojen, koneiden ja työvälineiden tulee olla käyttötarkoitukseensopivia ja turvallisia käyttää. Sähköistetyllä radalla tai sen läheisyydessätyöskentelevässä ajoneuvossa tai koneessa on oltava nostokorkeuden rajoitin.Jos koneessa ei ole nostokorkeuden rajoitinta, voidaan konetta käyttää väliaikaisesti,kunhan se on asianmukaisesti maadoitettu ja koneelle on määrätty sähköturvallisuushenkilö,joka vastaa suojaetäisyyden säilymisestä. Sähköradalla tehtävässätyössä työkoneen runko on maadoitettava, jos on olemassa vaara, että työkone taikkasen taakka rikkoutumisen, kaatumisen, vaijerin katkeamisen tms. syyn vuoksi ulottuuvähimmäisetäisyyksiä lähemmäksi sähköradan jännitteisiä osia. Maadoituksen tekokuuluu tehtävään opastetulle henkilölle tai sähköalan ammattilaiselle.Työkone saa nousta radalle vain ratatyöstä vastaavan luvalla. Radan saa ylittää vaintaso- ja eritasoristeyksissä. Jos työkone liikkuu kiskojen yli, ei ylityskohdalla saa ollaratalaitteita. Kiskot, kaapelikourut ja muut ratarakenteet on suojattava ylityksen ajaksi.Rataosilla, joilla on käytössä akselinlaskentaan perustuva turvalaitejärjestelmä, onnousupaikat valittava tai rakennettava laskentapisteen ratatyömaan puolelle, jottavältytään laskentalaitteiden ohi ajamiselta. Radalle nouseminen pengertä pitkin onehdottomasti kielletty.Kaivu- ja nostotyöt radallaKaivutöistä rautatiealueella on aina laadittava kirjallinen kaivusuunnitelma. Kaivusuunnitelmalaaditaan ennen töiden aloittamista ja se on toimitettava <strong>Liikennevirasto</strong>nedustajalle. Urakoitsija on velvollinen välittömästi ilmoittamaan radan kunnossa-
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 13<strong>Tieturva</strong> 2pitäjälle kaivutyössä rautatiejärjestelmälle tapahtuneet vahingot ja vauriot. Liikennöinnilleaiheutuvasta rajoitteesta tai vaarasta on lisäksi ilmoitettava liikenteenohjaukselleja sähköradalla sähköradan käyttökeskukseen.Rautatiealueella nosturilla tehtävistä töistä on esitettävä kirjallinen nostotyösuunnitelma.Sähköistetyn radan läheisyydessä tehtäviin nostotöihin on nostoista toteuttavantahon nimettävä sähköturvallisuushenkilö vastaamaan sähköturvallisuudesta jasen valvomisesta.Tasoristeyksen varoituslaitoksen käytöstä poistaminenTasoristeyksen varoituslaitos voidaan joutua poistamaan käytöstä ratatyön tai toimintahäiriöntakia. Tasoristeyksen varoituslaitoksen käytöstä poisto voi olla lyhytaikainentai pitkäaikainen. Lyhytaikaisessa käytöstä poistossa liikenteenohjaus määräätasoristeykseen enintään 30 km/h nopeusrajoituksen kunnes kunnossapitäjämäärää tasoristeykseen turvamiehen, joka ohjaa tieliikennettä tasoristeyksen kohdalla.Kun tasoristeyksessä varoituslaitos poistetaan käytöstä, on tieliikennettä varoitettava.Liikennemerkki TLA 13§, 172 (Rautatien tasoristeys, jossa on puomit) peitetään jasen viereen asennetaan merkki 171 (Rautatien tasoristeys ilman puomeja). Lisäksiliikennejärjestelyissä noudatetaan <strong>Liikennevirasto</strong>n Tienrakennustyömaat-ohjettaliikenteen pysäyttämisestä. Yksiajorataisella tiellä, jossa on 80 km/h nopeusrajoitus,asennetaan n. 500 metrin päähän tasoristeyksestä merkki 189 (muu vaara) ja sen allelisäkilpi (Varoituslaitos ei toimi) ja keltaisella varoitusvalolla varustettu sulkukartio.Nopeus alennetaan 50 km/h nopeusrajoitusmerkillä. Rautatieliikenteen takia tasoristeykseenmäärätään turvamies, joka ohjaa tieliikennettä tasoristeyksen kohdalla.Jos käytetään turvamiestä, liikennettä varoitetaan riittävän ajoissa merkillä 189 (muuvaara) ja sen alle laitetulla lisäkilvellä 871 (Pysäytys). Lisäksi tienkäyttäjiä varoitetaanmuuttuneesta tilanteesta asettamalla tielle keltaisella varoitusvalolla varustettusulkukartio.Tasoristeyksen varoituslaitoksen pidempiaikainen käytöstä poisto tehdään irrottamallapuomit, peittämällä tieopastimien valoyksiköt kokonaisuudessaan sekä asettamallatasoristeysmerkkiin tai ensimmäiseen tasoristeyksen varoitusmerkkiin ”Varoituslaitosei toimi” -kilpi. Tasoristeykseen, joka on pidempiaikaisesti poistettu käytöstä,asetetaan rautatieliikenteelle tasoristeyksen näkemävaatimuksiin perustuvanopeusrajoitus.Työt sähköradan läheisyydessäSähköradalla työskentelyä varten <strong>Liikennevirasto</strong>, ent. Ratahallintokeskus (RHK) onjulkaissut oppaan: Turvallisuusohjeita sähköradalle 2008. Tarkemmat ohjeet sähköradallatyöskentelystä ja muun muassa hätämaadoitusmenettelyt on esitetty <strong>Liikennevirasto</strong>nohjeessa B22: Sähkö-rataohjeet.
14 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 24.7 TasoristeysSuurin sallittu ajoneuvokorkeus maantieliikenteessä on 4,3 m. Jos suurinsallittu alikulkukorkeus 4,5 m ylittyy, on otettava yhteys sähkölaitteiston käytönjohtajaan tai kunnossapitäjään.Kuva 1.Suurin sallittu alikulkukorkeus sähköradan tasoristeyksessä(Turvallisuusohjeita sähköradalle, Ratahallintokeskus 2008).Jos sähköradan tasoristeyksessä suurin sallittu alikulkukorkeus 4,5 m ylittyy, on otettavayhteys sähkölaitteiston käytön johtajaan tai kunnossapitäjään. Tiehallinnon julkaisussa”Rautateiden tasoristeysten ylittäminen erikoiskuljetuksilla” on lisäohjeetrautateiden tasoristeysten ylittämisestä erikoiskuljetuksilla.SähköturvallisuushenkilöSähkölaitteiston käytön johtajalla on oikeus vaatia urakoitsijaa nimeämään sähköturvallisuushenkilön,joka vastaa työmaan johdon ohjeistuksesta sähköturvallisuusasioissaja tekee sovittaessa työmaadoitukset jännitekatkojen yhteydessä, esimerkiksierikoiskuljetuksien vaatimat maadoitukset. Lisäksi hän varmistaa, että työkohde onerotettu käyttöjännitteestä ja jännitteen kytkeminen työkohteeseen on estetty sekätarvittavat maadoitukset on tehty. Sähköturvallisuushenkilöllä on oikeus keskeyttäätyöt paikallisesti sovituilla menetelmillä havaitessaan sähköturvallisuutta vaarantavantilanteen.Sähköradalla suoritettavan työn työturvallisuudesta vastaavan henkilön on harkittava,13voidaanko työhön osallistuvien henkilöiden ja/tai koneiden työskentelyalue rajatasiten, että pienintä työskentelyetäisyyttä ei aliteta, vai edellyttääkö työn suorittaminenmuita turvatoimenpiteitä.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 15<strong>Tieturva</strong> 21.2 Vastuu liikenne- ja työturvallisuudesta1.2.1 LiikenneturvallisuusTienpitäjällä on lainsäädäntöön perustuva velvoite pitää tie yleistä liikennettä tyydyttävässäkunnossa. Tienpitäjä vastaa tienpitotoiminnasta tai muusta tiealueella tehtäväntoiminnan yhteydessä syntyneistä vaikutuksista kolmatta osapuolta kohtaan. Vahingonkorvauslaintuottamusperiaatteesta johtuen tien pelkkä huono kunto ei vieläaikaansaa vastuuta tienpitäjälle, vaan lisäedellytyksenä on, että tienhoito on tehtyvirheellisesti tai huolimattomasti tai jotain tavanomaiseen tienhoitoon kuuluvia tehtäviäon kokonaan tai osittain jätetty tekemättä. Tienpitäjällä on liikenneturvallisuudenhuomioon ottamisessa ns. käännetty todistustaakka. Tämä tarkoittaa esimerkiksivahinkotapauksissa tienpitäjän velvollisuutta osoittaa itse, ettei tienpitotehtävässäole syyllistytty laiminlyötiin tai huolimattomuuteen. Jos tienpitäjän laiminlyönti taihuolimattomuus täyttää oikeuskäytännössä tuottamuksen tunnusmerkit, tienpitäjäon velvollinen maksamaan korvauksia vahinkoa kärsineelle osapuolelle.Tietyökohteessa tienpitovelvoitteet siirretään monelta osin urakka-asiakirjoilla työntoteuttajalle. Tällöinkin tienpitäjällä säilyy valvontavelvoite. Urakan valvojan velvoitteenaon aina tarkastaa työkohteen liikenteen järjestelysuunnitelmat. Tällöin tarkastetaan,että suunnitelmassa on otettu huomioon muun liikenteen turvallisuus- ja sujuvuusnäkökohdat.1.2.2 TyöturvallisuusTienpitäjän edustaja toimii tiehankkeessa hyvin usein rakennuttajan roolissa. Säännöksetvelvoittavat rakennuttajaa huolehtimaan mm. siitä, että rakennushankkeensuunnittelussa otetaan huomioon työnaikainen turvallisuus. Rakennuttajan on sisällytettävätyöturvallisuusnäkökohdat mukaan suunnittelua koskevaan toimeksiantoon.Rakennuttajan on nimettävä jokaiselle hankkeelle turvallisuuskoordinaattori, jonkatehtävänä on huolehtia hankkeessa rakennuttajalle kuuluvista turvallisuusvelvoitteista(VNa 205/2009, 5 §). Suunnitteluvaiheen ja toteuttamisvaiheen turvallisuuskoordinaattorinatoimii usein eri henkilö, jolloin on huolehdittava tiedonkulusta rakennushankkeenaikana. Suositeltavaa olisi, että sama henkilö toimisi sekä suunnitteluvaiheessaettä toteuttamisvaiheessa turvallisuuskoordinaattorina.Rakennuttajan on liitettävä tarjouspyyntöasiakirjoihin VNa 205/2009 8 §:n mukainenturvallisuusasiakirja, jossa esitetään tilaajan tiedossa olevat liikenteeseen ja työskentelyolosuhteisiinliittyvät vaaratekijät. Säädökset korostavat rakennuttajan huolehtimisvelvoitettasiitä, että erityisesti työn toteuttamisen järjestelyihin liittyvässä suunnittelussaotetaan huomioon työn turvallisuuden näkökohdat. Turvallisuusasiakirjanlaatiminen perustuu riskienarviointiin, jonka rakennuttaja tekee tiehankkeen suunnitteluvaiheessa.Muut rakennuttajan laatimat asiakirjat, turvallisuussäännöt ja menettelyohjeet toimivatturvallisuusjohtamisen välineinä, joilla rakennuttaja huolehtii osaltaan turvallisuudenvarmistamisesta koko rakennushankkeen ajan.Hankkeen päätoteuttajana toimiva urakoitsija laatii työmaan turvallisuuteen liittyvätyleissuunnitelmat ottaen huomioon rakennuttajan turvallisuusasiakirjan tiedot. Kaik-
16 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2ki hankkeella toimivat urakoitsijat ovat velvollisia noudattamaan turvallisuuteen liittyviäyleissuunnitelmia.Työturvallisuuslain periaatteiden mukaan työsuojelusta huolehtiminen on työnantajanesimiestehtävien erottamaton osa. Kunkin urakoitsijan työnjohdon tehtäviin kuuluuomien työtehtävien osalta vaaratekijöiden arviointi ja niiden torjunta. Kaikentyyppisistätiellä tehtävistä töistä tulee tehdä ennen töiden aloittamista työturvallisuusriskienarviointi, jossa selvitetään, mitä turvallisuuteen liittyviä riskejä kulloiseenkintyöhön liittyy. Arvioinnin tulee vaikuttaa niihin toimenpiteisiin, jotka ovatvälttämättömiä liikenneturvallisuuden ja työskentelyn turvallisuuden varmistamiseksi.Vaikka ensisijainen vastuu työsuojelusta on työnantajalla, on myös työntekijällä velvollisuuksia.Näistä tarkemmin <strong>Tieturva</strong> 1 -kirjassa.1.2.3 KemikaaliturvallisuusYli puolet suomalaisista työssä käyvistä altistuu pölyille, kaasuille tai kemiallisilleaineille. Kemiallisia riskejä on erityisesti teollisilla työpaikoilla, ja tämä yleensä tiedostetaan.Rakennustyömailla riskiä ei aina huomioida.Tietyömailla, päällystys- ja kunnossapitotöissä työntekijät altistuvat katupölylle jarakennuspölylle (esim. puupölyt ja hiekkapuhalluspölyt). Lisäksi tienrakennustyömaillakäytetään monia erilaisia kemikaaleja. Erilaisissa tiellä tehtävissä töissä käytettäviäkemikaaleja ovat esimerkiksi: kunnossapitotöissä liukkaudentorjunnassa suolaliuos, kalsiumkloridi ja kaliumformiaatti,kalsiumkloridi lisäksi kesäisin pölynsidontaan sorateillä tiemerkintätöissä hartsipohjaiset maalit, merkkausvaahto siltatyömailla maalit ja pintakäsittelyaineet asfalttitöissä bitumi, sideaineet ja nestekaasu liikennemerkkien, siltojen ja tunnelien pesussa pesunesteet työkoneiden polttoaineet ja voiteluöljyt työmaan toimistotilojen siivouskemikaalit.Työturvallisuuslaki velvoittaa työnantajaa huolehtimaan työntekijän turvallisuudestaja terveydestä työssä. Työnantaja on vastuussa siitä, että työmaan kemiallisten altisteidenriskit selvitetään.Valtioneuvoston asetuksessa kemiallisista tekijöistä työssä (715/2001) on säädettyvelvollisuuksia työnantajalle. Asetusta sovelletaan työhön, jossa esiintyy tai saattaaesiintyä vaarallisia kemiallisia tekijöitä.4§Vaarojen tunnistamista ja riskien arviointia varten työnantajalla tulee olla riittävät tiedottyössä käytettävien ja esiintyvien kemiallisten tekijöiden ominaisuuksista ja vaarallisuudesta.Työnantajan on osaltaan varmistettava, että vaarallisen kemikaalin päällykset on merkittyja että kemikaalista on toimitettu työpaikalle asianmukainen käyttöturvallisuustiedotesiten kuin siitä erikseen säädetään.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 17<strong>Tieturva</strong> 25§Työnantajan on pidettävä ajan tasalla olevaa kauppanimen mukaista luetteloa työpaikallakäytettävistä kemikaaleista. Luettelosta on käytävä ilmi kemikaalin luokitustiedotja se, mistä kemikaalista on saatavilla käyttöturvallisuustiedote. Käyttöturvallisuustiedotteetja luettelo työpaikalla käytettävistä kemikaaleista on pidettävä työpaikallatyöntekijöiden nähtäväksi saatavina. Käyttöturvallisuustiedotteet ja luettelo tai niidenjäljennökset on toimitettava sopivalla tavalla työpaikan työsuojeluvaltuutetulle.Käyttöturvallisuustiedote on asiakirja, jolla välitetään tietoa aineen tai seoksen ominaisuuksista,riskeistä sekä turvallisesta käytöstä. Kemikaalin valmistajan, maahantuojan,jakelijan tai muun toiminnanharjoittajan, joka vastaa kemikaalin markkinoillesaattamisesta, on laadittava ammattikäyttöön tarkoitetusta kemikaalista käyttöturvallisuustiedoteja toimitettava se kemikaalin vastaanottajalle. Käyttöturvallisuustiedotelaaditaan vaaralliseksi luokitelluista kemikaaleista ja vaarallista ainetta sisältävistäkemikaaleista. Käyttöturvallisuustiedote on lisäksi toimitettava vastaanottajalletämän pyynnöstä luokittelemattomista kemikaaleista.Työnantajan on laadittava luettelo työpaikalla käytettävistä kemikaaleista ja pidettäväse ajan tasalla. Luettelo ja käyttöturvallisuustiedotteet on säilytettävä työntekijöidennähtävillä.Työnantajan on tunnistettava työssä esiintyvien kemiallisten tekijöiden aiheuttamatvaarat ja arvioitava niistä työntekijöiden turvallisuudelle ja terveydelle mahdollisestiaiheutuvat riskit. Riskien arviointi on esitettävä tarkoituksenmukaisella tavalla kirjallisessamuodossa ja siinä on eriteltävä toteutetut ennalta ehkäisevät toimenpiteet jasuojelutoimenpiteet.Riskienarvioinnissa työnantajan pitää lisäksi selvittää syntyykö prosessissa kemiallisiaaltisteita, kuten työstöpölyä, hitsaushuuruja tai hajoamistuotteita. Kemikaaliluettelostatarkistetaan käytetäänkö työpaikalla syöpävaarallisia tai muuten erityistähuolta aiheuttavia aineita. Samalla selvitetään, voidaanko vaarallisia kemikaalejakorvata vähemmän vaarallisilla.Jos työntekijöiden altistumista vaarallisille kemiallisille tekijöille ei voida muutoinluotettavasti arvioida, on työnantajan suoritettava mittauksia säännöllisesti ja ainakun olosuhteissa tapahtuu työntekijän altistumista lisäävä muutos. Työnantajan onnoudatettava vaarallisen kemiallisen tekijän määrä ja ominaisuudet huomioon ottaenriittävää huolellisuutta ja varovaisuutta. Työnantaja ei saa käyttää tai antaa käyttöönsellaista kemikaalia, josta hänellä ei ole käytettävissä varoitusmerkintöjä ja käyttöturvallisuustiedotettatai niitä vastaavia tietoja.Vaarallisten kemikaalien ja räjähteiden käsittelyn turvallisuudesta annetun lain(390/2005) mukaan teollinen käsittely ja varastointi yrityksessä voi olla vaarallistenkemikaalien määrän ja vaarallisuuden perusteella joko laajamittaista tai vähäistä.Laajamittaisessa kemikaalienkäsittelyssä ja varastoinnissa on anottava lupaTUKES:lta, vähäistä kemikaalien teollista käsittelyä ja varastointia valvovat pelastuslaitokset.
18 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 22 Tienpitäjän tehtävät ja vaatimukset tiellätyöskentelylleTienpitäjä asettaa lainsäädäntöön perustuvia vaatimuksia tiellä työskentelyyn. Tienpitäjäasettaa esimerkiksi vaatimuksia työmaan liikenteen järjestelyille ja niiden suunnittelulle,jotta liikennettä varoitettaisiin ja ohjattaisiin turvallisesti työmaan kohdalla.Tienpitäjä valvoo urakoitsijoiden laatusuunnitelman toteutumista sekä sopimusten jalupaehtojen mukaista toimintaa. Etenkin suurissa investointihankkeissa on tärkeää laatiaviestintäsuunnitelma osaksi projektisuunnitelmaa. Viestintäsuunnitelmassa käsitelläänhankkeen tiedottamiseen ja onnettomuustilanteiden hoitamiseen liittyviä asioita.2.1 Tienpitäjän tehtävätVastuu tien pitämisestä liikennettä tyydyttävässä kunnossa kuuluu tienpitäjälle.Tienpitäjä voi olla valtio, kunta, tiekunta tai tien omistaja. <strong>Liikennevirasto</strong> toimii valtiontienpitäjänä, jonka paikallisena tienpitoviranomaisena toimii ELY-keskus.ELY-keskus huolehtii maanteiden tienpidosta ja siihen liittyvistä asioista sekä vastaatienpidosta aiheutuvista kustannuksista ja käyttää tienpitoa varten saatuja oikeuksia.Tienpitoon kuuluu sekä tien tekeminen että kunnossapito. ELY-keskuksen liikenne jainfrastruktuuri -vastuualue teettää maanteiden suunnittelun, rakentamisen ja kunnossapidonniitä tuottavilla yrityksillä. <strong>Liikennevirasto</strong> teettää isojen kehittämisinvestointienrakentamisen. Valtion ylläpitämien maanteiden lisäksi taajamissa on katuja,joiden tekeminen ja ylläpito kuuluu kunnille. Haja-asutusalueilla on paljon yksityisiäteitä, joista vastaavat niiden osakkaat tai tilan omistaja.Tienpitäjän ja tienpitoviranomaisen tehtäviä:vastuu tien pitämisestä liikennettä tyydyttävässä kunnossapäättää liikenteenohjauslaitteen asettamisestapäättää tiekohtaisista ja paikallisista nopeusrajoituksistapäättää liikenteenohjauksesta tiellä tehtävän työn vuoksipäättää tien tilapäisestä sulkemisesta tiellä tehtävän työn vuoksiantaa määräys liikenteen ohjauksesta tiellä tai sen läheisyydessä tehtäväntyön tai tutkimuksen vuoksi.Tiellä tehtävän työn sopimus- ja lupaehdoissa määritellään tapauskohtaisesti menettelyttyönaikaisen liikenteenohjauksen edellyttämistä toimenpiteistä.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 19<strong>Tieturva</strong> 22.2 Tienpitäjän asettamat vaatimukset2.2.1 Rajoitukset ja ehdot tiellä työskentelyssäTienpitäjä asettaa tieliikennelain yleisten säännösten ja urakka-asiakirjojen perusteellarajoituksia ja ehtoja tiellä tehtävän työn turvalliselle toteuttamiselle. Tienpitäjäntulee ottaa huomioon myös liikenteen sujuvuuteen liittyvät näkökohdat.Tällaisia vaatimuksia ovat esimerkiksi moottoriväylällä työskentely liikennesuuntaa vastaan kielletty rajoitukset työskentelyajankohdissa ja ruuhkautuvassa liikennesuunnassa liikenteenohjausta ja liikenteen välityskykyä koskevat vaatimukset liikennevalojen käyttöä koskevat velvoitteet korvaavan tievalaistuksen järjestäminen kiertoteitä koskevat vaatimukset rakennustyön yhteydessä toteutettava tehostettu talvihoito ja erityisesti liukkaudentorjunta kevyen liikenteen vaatimukset.Edellä esitettyjä vaatimuksia esitetään tilaajan laatimassa turvallisuusasiakirjassa,joka valmistellaan urakan suunnitteluvaiheessa ja joka liitetään tarjouspyyntöasiakirjoihin.<strong>Liikennevirasto</strong> on esittänyt työmaakohtaisten rajoitusten periaatteita tarkemminLiikenne tietyömaalla -sarjan ohjeessa Tienrakennustyömaat. Urakkakohtaisestivoidaan viitata em. ohjeeseen tai laatia vaatimus sen perusteella.Edellä esitetyt tienpitäjän vaatimukset käsitellään päätoteuttajaksi valitun urakoitsijankanssa urakan sopimuskatselmuksessa. Katselmuksen tarkoituksena on varmistaa,että valittu urakoitsija on ymmärtänyt asetetut vaatimukset ja ottanut ne huomioonomassa tarjouksessaan.2.2.2 TyövastuuTienpitäjä vastaa tienpitotoiminnasta tai muusta tiealueella tehtävän toiminnan yhteydessäsyntyneistä vaikutuksista kolmatta osapuolta kohtaan. Tienpitoon liittyvissäurakkasopimuksissa urakoitsijalle siirretään sopimusperusteinen työvastuu sopimusvelvoitteidentäyttämisestä.Luvanvaraisessa tiellä tai tiealueella tapahtuvassa toiminnassa lupa- tai sopimusehdoissasiirretään samalla tavoin työvastuu luvan saaneelle. Tienpitäjä huolehtii viranomaisvastuustaanja samalla rakennuttajan valvontavastuusta valvomalla tienpitourakoitsijantai luvan saaneen toimintaa ja edellyttämällä dokumentointia sopimusvelvoitteidentäyttämisestä liikenne- ja työturvallisuuteen liittyvistä asioista.2.2.3 Tienpitäjän valvonta<strong>Liikennevirasto</strong>n ja ELY-keskusten hankkeita valvoo tilaajan nimeämä vastuuhenkilö,joka toimii samalla rakennuttajan turvallisuuskoordinaattorina (ks. Rakennuttajanturvallisuuskoordinaattori kappale 5.3).<strong>Liikennevirasto</strong> ja ELY-keskukset edellyttävät hankkeillaan laaturaportointia sekäsuunnitelmista että toteutuksesta. Urakoitsijan tarkennetussa laatusuunnitelmassa
20 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2on ympäristö- ja työturvallisuuteen liittyvä osa. Turvallisuuskoordinaattori valvoo,että urakoitsija pitää yllä laatusuunnitelmassa olevia dokumentteja turvallisuustarkastuksistaja suunnitelmista. Raportointi voidaan hoitaa sähköisesti, jolloin dokumentitovat helposti tilaajan tarkastettavissa. Turvallisuustoiminnan periaatteita käsitelläänjäljempänä yksityiskohtaisemmin.2.2.4 Sopimusten ja luvanvaraisten töiden valvontaKaikki tiealuetta koskevat tai tiealueella tehtävät muiden kuin tienpitäjän tarvitsemattyöt ovat luvanvaraisia. ELY-keskuksen Internet -sivuilla on selostettu tiealueella taitien suoja-alueella toimimisen edellyttämistä luvista. Maantiellä luvasta päättää ELYkeskus.Lupien käsittelyajat vaihtelevat muutamasta päivästä pariin kuukauteen. Tiealueellatai tien suoja-alueella toimimisen edellyttämistä luvista tulee ottaa selväähyvissä ajoin ja varautua töiden suunnittelussa lupakäsittelyihin kuluvaan aikaan.Tienpitäjän edustajat valvovat sopimuksen tai luvan perusteella tehtäviä töitä. Useinennen töiden aloittamista tehdään maastokatselmus, jossa todetaan luvan kohteenaolevan alueen tila ennen töiden aloittamista.Liikennejärjestelyissä tai muissa yleisen liikenteen turvallisuuteen liittyvissä laiminlyönneissäELY-keskus pidättää oikeuden korjata puutteet luvansaajan kustannuksella,ellei luvansaaja korjaa puutteita ELY-keskuksen edustajan määräämän ajan kuluessa.Vakavissa liikenne- ja työturvallisuutta vaarantavissa tapauksissa tai toimittaessavastoin lupaehtoja ELY-keskuksen edustajalla ja turvallisuuskoordinaattorilla on oikeuskeskeyttää työt, kunnes puutteet on korjattu tai luvanvastaiset toimet korjattu.Myös työmaan työsuojeluvaltuutetulla on oikeus keskeyttää välitöntä ja vakavaa vaaraaaiheuttava työ. Liikenneturvallisuuden vaarantuessa myös poliisi voi keskeyttäätyöt kunnes vika on korjattu.2.2.5 LupaehdotLupaehdoissa esitetään luvansaajan velvoitteet sekä liikennejärjestelyjen ja ilmoitusmenettelyjenyksityiskohdat.Lupaan sisällytetään vaaditut ehdot, esimerkiksi: Työn suorittajalla on oltava kopio työluvasta liitteineen työmaalla koko työnkeston ajan. Työlupa on pyydettäessä esitettävä tienpitäjän edustajalle. Ennen työn aloittamista luvansaajan on otettava yhteyttä tienpitoviranomaisenedustajaan. Tierakenteeseen liittyvissä kaivutöissä pidetään alkukatselmusennen työn aloittamista samoin kuin työn valmistuttua loppukatselmus,ellei työ liity laajempaan urakkaan. Luvansaajan tulee ilmoittaa lupaehdoissa määrätyssä ajassa, esimerkiksiviikkoa ennen työn aloittamista, <strong>Liikennevirasto</strong>n Liikennekeskukseen työkohde,työn sisältö, työn aloitusaika ja työn kesto sekä työstä mahdollisetjohtuvat liikenteen sujuvuuteen ja liikenneturvallisuuteen vaikuttavat seikat.Ilmoitus tehdään täyttämällä tietyöilmoituslomake. Luvansaajan on pidettävä työhön käytettävä alue sellaisessa kunnossa, etteisiitä ole vaaraa liikenteelle tai merkittävää haittaa tienpidolle. Työtä ei saa aloittaa ennen kuin ELY-keskuksen edustaja on hyväksynyt liikenteenohjaussuunnitelman.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 21<strong>Tieturva</strong> 2Liikenteenohjaajana toimiva henkilö on koulutettava ja perehdytettävä tehtäväänja liikenteenohjaajana toimivan henkilön on annettava suostumuksensatehtävään. Liikenteenohjaajina toimivat henkilöt ilmoitetaan tienpitäjänedustajalle ja heille on haettava tienpitäjän hyväksyminen.Työn edellyttämät pätevyysvaatimukset.Mahdolliset muut ohjeet, joita on noudatettava.Dokumentointia koskevat vaatimukset.Kiireellisessä tapauksessa, esimerkiksi vesi- ja viemäri- tai muun verkoston välitöntäkorjaustarvetta vaativan työn alkaessa, tekijän tulee tehdä ilmoitus <strong>Liikennevirasto</strong>ntieliikennekeskukseen (tienkäyttäjän linja puh. 0200 2100, numero palvelee 24 h/vrk).Lupakäsittelyyn ryhdytään jälkeenpäin, jos korjaustyön pitkittyessään katsotaan sitävaativan. Korjausryhmän tulee kuitenkin aina varmistaa muun liikenteen varoittamisessatarvittavien liikenteenohjauslaitteiden saaminen paikalle.Tienpitäjän kanssa solmittu urakkasopimus on samalla myös lupa tiellä tehtäviin töihinasiakirjoissa esitetyssä laajuudessa. Erillinen työlupa tarvitaan, jos sijoitusluvassatai sopimuksessa ei ole annettu esim. liikennejärjestelyihin liittyviä määräyksiä.Työluvalla <strong>Liikennevirasto</strong> antaa turvallisuusohjeita työskentelyyn tiealueella tai tiealueenkautta.Tiealueen ulkopuolella tapahtuviin räjäytystöihin liittyy usein tarve tien sulkemiseenräjäytystyön ajaksi, mikä edellyttää luvan hakemista liikenteen lyhytaikaista pysäyttämistävarten <strong>Liikennevirasto</strong>n lupakäytäntöjen mukaisesti. Tämän lisäksi räjäytystyönjohtajan on tehtävä räjäytystyöstä ilmoitus poliisille vähintään seitsemän vuorokauttaennen räjäytystyön aloittamista (Räjähdeasetus 473/1993 76 §). Räjäytys- jalouhintatyömaan poistumis- ja pelastautumissuunnitelma on laadittava osana turvallisuussuunnitelmaaja kyseiset suunnitelmat tulee esittää tarvittaessa viranomaisille.2.3 Tienpitäjän vaatimukset työmaanliikenteen järjestelyille ja niidensuunnittelulle2.3.1 Turvallisuus ja sujuvuusLiikenteen järjestelyt ovat merkittävä osa tiellä tehtävän työn edellytyksiä. Järjestelyidentärkein tehtävä on liikenteen varoittaminen ja ohjaaminen turvallisesti työmaankohdalla. Tienpitäjän on kuitenkin aina otettava huomioon myös liikenteen sujuvuuteenliittyvät näkökohdat. Tiellä tehtävä työ ei saa tarpeettomasti haitata liikennettäesimerkiksi virheellisellä työn ajoittamisella tai niin, ettei ole otettu huomioonliikenteen vaatimaa liikennetilaa.Liikenteen järjestelyihin vaikuttaa itse työkohteessa tehtävä työ: rakennusvaihe, työmenetelmä,työmaan vaatima materiaaliliikenne, varastointi, huolto jne., joiden huomioonottaminen on yhtä välttämätöntä kuin yleisen liikenteen sujuminen.2.3.2 Pääsyn takaaminenPeriaatteena on, että muun kuin vähäliikenteisen tien (KVL ≤ 200 ajon./vrk) sulkeminenkokonaan ilman viitoitettua kiertotietä ei ole sallittua 15 minuuttia pidemmäksi
22 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2ajaksi ellei sulkemisesta ole muuta sovittu urakka-asiakirjoissa. Edellä olevasta voidaanpoiketa tietyin edellytyksin alemmalla tieverkolla tai vähäliikenteisillä teillä.Vaihtoehtoisia reittejä harkittaessa, on oltava yhteydessä paikalliseen pelastuslaitokseen.Alemmalla tieverkolla tien sulkeminen ilman kiertotiejärjestelyjä on sallittu korkeintaanyhden tunnin ajaksi. Tällöinkin sulkeminen on suunniteltava niin, että tiedossaoleva aikataulun mukaan kulkeva liikenne ei häiriinny. Näitä ovat esimerkiksi linjaauto-,maidon kuljetus-, myymäläauto- ja kirjastoautoliikenne. Sulkemisen ajankohtaja arvioitu kesto on aina ilmoitettava etukäteen riittävän ajoissa liikennekeskukselle.Vähäliikenteisellä tiellä (KVL ≤ 200 ajon/vrk) on mahdollista sulkea tie kokonaan ilmanviitoitettua kiertoyhteyttä. Tällöin tieyhteyden on oltava muiden teiden kauttaolemassa ja se tulee esittää tiedotustaululla, jossa esitetään myös liikennekatkonkestoaika. Tieyhteyden katkaisemisesta on kerrottava tien vaikutuspiirin asukkaillehyvissä ajoin esimerkiksi jakamalla tiedote heille postilaatikoihin. Liikennekeskukselletehdään ilmoitus välittömästi työn valmistuttua.Räjäytystöissä ja rakenteen parantamiskohteissa, joissa ei ole mahdollisuutta kiertotiejärjestelyihin,joudutaan sallimaan lyhytaikainen koko ajoradan sulkeminen, jolloinesim. teräsverkko voidaan asettaa paikoilleen tai poistaa louhe. Liikenteen pysäyttäminensallitaan tällöin maksimissaan 10 minuutin ajaksi, ellei urakkasopimuksissamuuta määritellä.Taajamissa ja katuverkossa pääsy liikkeisiin, tuotanto-, palvelu- ym. laitoksiin onvarmistettava. Myös julkisen liikenteen pysäkkien ja kevyen liikenteen näkökohdat onotettava huomioon. Erityisryhmien, kuten liikuntaesteisten ja näkövammaisten mahdollisuudetliikkua turvallisesti työkohteiden vaikutusalueella on otettava huomioon.2.3.3 TyöturvallisuusTyöturvallisuuden vaatimukset on otettava aina huomioon. Työturvallisuutta koskevatvaatimukset selvitetään esimerkiksi riskienarvioinnin menetelmin ja suunnittelunlähtötietojen avulla. Työturvallisuusvaatimuksia esitetään rakennuttajan laatimissaasiakirjoissa, turvallisuusasiakirjassa ja menettelyohjeissa. <strong>Liikennevirasto</strong>n ja ELYkeskustenhankkeissa rakennuttajan menettelyohjeina toimivat <strong>Liikennevirasto</strong>n teknisetohjeet.2.3.4 YhdenmukaisuusTyökohteiden liikenteen järjestelyt toteutetaan koko maassa samalla tavalla yhdenmukaisestija selkeästi. Tienkäyttäjän totuttaminen tiettyihin työkohteesta toiseensamanlaisina toistuviin periaatteisiin vähentää yllättävien tilanteiden syntymistä sekäepäröintiä nopeita päätöksiä vaativissa tilanteissa. Samalla toteutuu liikennepsykologianihmisen käyttäytymisen käsitteisiin liittyvä "sisäisen mallin" periaate.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 23<strong>Tieturva</strong> 22.4 Tiedottaminen ja onnettomuustilanteet2.4.1 HankeviestintäSuurissa investointihankkeissa laaditaan viestintäsuunnitelma osana projektisuunnitelmaa.Suunnitelma käsittää lukuisia muitakin asioita kuin tien käyttäjien informoinnintyön vaikutuksista. Suunnitelma sisältää mm. menettelyt palautteen käsittelylleja raportoinnille. Viestintäsuunnitelmalla varaudutaan ennakolta tuleviin tapahtumiinja aikataulutetaan tiedossa olevat viestintään ja tiedottamiseen vaikuttavattoimenpiteet. Viestintäsuunnitelmalla varaudutaan myös poikkeustilanteisiin.Viestintävastuu on tienpitäjän edustajalla. Urakkasopimuksessa kuvataan yksityiskohtaisestiurakoitsijalle ja tilaajalle kuuluvat tehtävät työkohteen asioiden tiedottamisessa.Viestinnän kohderyhmätViestinnän kohderyhmiä ovat tienkäyttäjien lisäksi erilaiset hankkeen vaikutuspiiriinliittyvät sidosryhmät, jotka tavoitetaan pääasiassa <strong>Liikennevirasto</strong>n tietöitä koskevienverkkosivujen kautta.Tienkäyttäjäryhmiä:o pitkämatkainen raskas liikenneo vaarallisia aineita kuljettavat yritykseto joukkoliikenneo muu linjaliikenneo erikoiskuljetuksia hoitavat yritykseto työmatkaliikenneo matkailuliikenneo kevyt liikenneSidosryhmiä:o asukkaato liikeyritykseto maanomistajatViranomaiset:o maanteillä <strong>Liikennevirasto</strong>n liikennekeskuso erikoiskuljetuslupien käsittelijäto hätäkeskus/pelastuslaitoso poliisi.
24 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 22.4.2 TiedonkulkuViestinnän välineetTärkein viestinnän väline tiehankkeissa on <strong>Liikennevirasto</strong>n tietöistä ylläpidettävätverkkosivut. Verkkosivuilla ylläpidetään kartta-aineistoa, jonka avulla tietyökohteitavoidaan hakea alueittain. Lisäksi erikoiskuljetusten reittien suunnittelua varten tietyökohteistaon saatavissa tiedot ulottuma- ja painorajoituksista sekä kohteista, joissapäällystystekniikassa käytetään avotulella kuumentamista.Erilaisia viestintätarpeita varten hanke tarvitsee merkityksestään ja vaikutuksestaanriippuen esitteitä ja karttoja, joita voidaan jakaa esimerkiksi tiedotustilaisuuksissa tailiittää lehdistötiedotteisiin.Kirjallinen tiedote on viestinnän tärkein väline niissä tilanteissa, joissa rajoitetaanpaikallisten asukkaiden sekä yritysten kulkuyhteyksiä. Tiedote voi olla lehdistötiedotetai asukkaille suoraan postin kautta jaettu tiedote. Useimmissa tapauksissa joukkoviestimetitse, kuten sanoma- ja paikallislehdet sekä alue- ja paikallisradiot, katsovatomaan palveluunsa kuuluvan liikennetiedotusten välittämisen yleisölle.<strong>Liikennevirasto</strong>lla on maksuton digitraffic palvelu, josta liikenteen toimialan organisaatiotja media saavat reaaliaikaista tietoa liikenteen sujuvuudesta, matka-ajoista,tiesäästä ja liikenteen häiriöistä.TietyötiedottaminenTietöistä tiedottamisella parannetaan tienkäyttäjän mahdollisuutta valmistautua viivytykseentai vaihtoehtoisen reitin valintaan. Tiedottaminen lisää myös tiellä työskentelevienturvallisuutta liikennemäärän pienenemisenä, koska tutkimusten mukaantietyötiedottamisella on vaikutusta tienkäyttäjien reitinvalintaan.Urakoitsijat ilmoittavat työkohteidensa työvaihetiedot liikennekeskukselle urakkaasiakirjanehtojen mukaisesti. Urakoitsijat täyttävät tietyöilmoituslomakkeen ja toimittavatsen liikennekeskukseen sähköpostilla tai faksilla. Tiedottamisen palvelutasoedellyttää ehdotonta tietojen ajan tasalla pitämistä. Urakoitsijat lähettävät ensimmäisenilmoituksen yleensä viikkoa ennen työn aloittamista. Liikkuvissa töissä, esimerkiksitiemerkintätöissä, ilmoitus tehdään edellisenä päivänä kello 15.00 mennessä.Pidempiaikaisissa urakoissa, pääteillä ja kaupunkiseuduilla edellytetään urakoitsijaailmoittamaan viikoittain tiedot tieliikennekeskukseen. Urakkasopimuksessa onmääritelty, kuinka usein urakoitsija tekee ilmoituksen tieliikennekeskukseen. Ilmoituslomakkeenvoi tulostaa <strong>Liikennevirasto</strong>n internetsivuilta. Lomake toimitetaan siihenliikennekeskuksen toimipisteeseen (ELY-keskus), jonka tilaajan vastuualueellatyö sijaitsee.Ilmoituksessa kerrotaan, mitä työtä ollaan tekemässä, kohteen tiedot, työn tyyppi jatyöaika sekä työn vaikutukset liikenteelle. Lomakkeessa on myös työmaan vastuuhenkilö,joka on 24/h varalla ja johon voidaan olla yhteydessä, jos työmaalla tapahtuuilkivaltaa tai jotain muuta vaaraa on havaittavissa.Tietyöstä tehdään liikennetiedote vain poikkeustapauksissa, jos esimerkiksi tietyönvuoksi joudutaan liikenne pysäyttämään kokonaan. Liikennetiedote lähetetään liikennekeskuksestamedian edustajille ja muille sovituille tahoille. Tietyömaalla tapahtu-
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 25<strong>Tieturva</strong> 2neet yllättävät häiriöt urakoitsija voi ilmoittaa puhelimitse urakoitsijan linjalle numeroon,joka on sopimuspapereissa.Tienkäyttäjän linja 0200 2100Tienkäyttäjän linjan numero on sama kaikkialla Suomessa ja siihen vastataan lähimmästätai valtakunnallisesti päivystävästä liikennekeskuksesta 24 h vuoden jokaisenapäivänä. Tienkäyttäjän linja on tiestön kunnon puutteiden ja liikenteen häiriöiden ilmoittamiseentarkoitettu palautekanava.TiedotustaulutTyönaikaisiin liikenteen järjestelyihin voi kuulua myös tiedotustaulujen käyttö. Maankäyttö-ja rakennusasetuksen (895/1999) 65 §:n perusteella kunnan rakennusjärjestykseenvoi kuulua vaatimus työmaan tiedotustaulun käytöstä.Maantiellä käytetään tiedotustauluja, jotka antavat tienkäyttäjälle tietoa tietyömaasta.Taulussa kerrotaan mitä tehdään, missä tehdään ja milloin kohde valmistuu. Taulussaesitetään tiedot rakennuttajasta, työstä ja urakoitsijasta. Tauluissa ei kerrotaliikenteelle aiheutuvista häiriöistä tai muista konkreettisista haitoista.Tiedotustauluja käytetään aina <strong>Liikennevirasto</strong>n suurissa investointihankkeissa, jotkaovat kustannuksiltaan huomattavia ja kestoltaan pitkäaikaisia. Näissä <strong>Liikennevirasto</strong>nsuoraan hallinnoimissa hankkeissa taulun ylälamellissa on käytössä vain <strong>Liikennevirasto</strong>ntunnus. Tiedotustauluja käytetään aina kun hanke on pitkäaikainen, kestoyli 6 kuukautta. Hankekohtaisen harkinnan mukaan tiedotustauluja voidaan käyttäämyös pienemmissä perustienpitoon kuuluvissa parannushankkeissa, joiden kesto onyli 4 kuukautta.Tiedotustauluja on käytettävä aina, jos hanke saa EU:n rahoitusta ja tiedotustaulussaon oltava merkintä EU:n rahoituksesta.Hankeen tiedotustaulu on valkopohjainen. Taulua käytetään etenkin kaikilla pääteillätehtävillä päällystystyömailla. Se pystytetään sopivaan paikkaan tieosuuden kumpaankinpäähän. Tarvittaessa taulu toistetaan vilkasliikenteisten liittymien jälkeen.Liikennettä haittaavasta työstä tiedottava taulu ns. urakoitsijatauluUrakkasopimukseen voi kuulua myös tilaajan asettama ehto liikennettä haittaavastatyöstä tiedottavan taulun käytöstä. Keltapohjainen urakoitsijataulu varoittaa ja opastaatienkäyttäjää. Taululla tiedotetaan tienkäyttäjälle, että edessä olevalla tieosuudellaon liikennettä haittaava tietyö. Urakoitsijataulu kertoo nimenomaan liikenteelleaiheutuvista haitoista tai häiriöistä. Tienkäyttäjä voi siten valmistautua mahdollisiinjonoihin, pysähdyksiin tai muihin viivytyksiin. Tavoitteena on myös ohjata liikennettämuille reiteille, jos korvaava yhteys on käytettävissä ja näin vähentää työmaan kauttakulkevaa liikennettä. Tällaisessa tapauksessa taulussa voidaan ilmoittaa työn aloittamis-ja päättymisajankohdat.KiertotiesuositustaulutMaantiellä on eräissä tapauksissa hyödyllistä käyttää tiedotustaulua taajaman ulosmenotienalussa, jos edessäpäin on liikenteelle merkittävää haittaa aiheuttava työmaa.Tällöin esimerkiksi asuntovaunulla tai -autolla matkaava voi valita toisen reitin.
26 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2Vähäliikenteisellä tiellä, jossa liikenne on pääasiassa paikallista, tiedotustaululla voidaanesittää kiertoreitti sanallisesti.Jos tietyömaa-alueen kautta ajaminen on hidasta ja haittaa työmaan toimintaa, muttatyömaa on mahdollista kiertää vaihtoehtoista reittiä, suositellaan karttamuotoisenkiertosuositustaulun käyttöä. Suositus voidaan osoittaa pelkästään tietylle ajoneuvoryhmälle.2.4.3 OnnettomuustutkintaLiikenneonnettomuuden tai työtapaturman ensiapuohjeet ja liikenneturvallisuudenedellyttämät menettelyt on käsitelty <strong>Tieturva</strong> 1 -koulutuksessa. Tässä <strong>Tieturva</strong> 2 -jaksossakäsitellään onnettomuustapausten aiheuttamien taloudellisten menetystenjohdosta tehtävää tutkintaa.VahingonkorvauksetOsa maanteillä tapahtuvista vahingoista aiheutuu tienpitäjän tuottamuksesta. Tällöintienkäyttäjällä on mahdollisuus hakea ja saada korvaus syntyneistä vahingoista. ELYkeskuksetmaanteiden ylläpitäjänä vastaavat siitä, että maantiet ovat yleistä liikennettätyydyttävässä kunnossa. ELY-keskus on vahingonkorvausvastuussa ainoastaan,jos tien huonon kunnon lisäksi myös tienhoito on virheellistä ja huolimatonta tai tienpitotehtäviäon laiminlyöty. Tienkäyttäjille aiheutuneiden vahinkojen korvaushakemuksetkäsitellään keskitetysti Lapin ELY-keskuksessa Rovaniemellä.Korvausvaatimuksia erilaisista asioistaYleissäännös tien kunnossapitämisestä löytyy maantielain 33 §:stä. Sen mukaanmaantie on pidettävä yleistä liikennettä tyydyttävässä kunnossa. Tien- tai kadunpitäjävastaa tien puutteista johtaviin kanteisiin. Kanteet koskevat useimmiten taloudellistenmenetysten korvaamista. Työkohteessa sattuneissa onnettomuuksissa puutteetvoivat johtua myös liikenteen järjestelyissä käytetyistä menettelyistä. Onnettomuustapauksissatyöntekijä tai työnjohtoon kuuluva voi olla poliisin tutkinnassa kuultavana.Korvausvaateet koskevat useimmiten väitettyjä kunnossapidon laiminlyöntejä, kutenpuutteellista liukkaudentorjuntaa, kuoppien merkitsemättä jättämistä tai yliaurausta.Korvausvaateet voivat koskea myös vahinkoja, joita aiheuttavat esimerkiksi lentelevätkivet, törmääminen kunnossapitokoneeseen tai puutteet tiemerkinnöissä. Kuulustelutliittyvät työkohteiden liikenteen järjestelyissä esitettyihin puutteisiin tai työkoneillesattuneisiin liikennevahinkoihin. Korvausvaatimusten hylkääminen johtaa hyvin useinoikeudenkäynteihin.Kunnossapitovahinkovaatimusta ratkaistaessa selvitetään, että onko tien hoito tapahtunuturakkasopimuksen mukaisesti sopimuksen laatuvaatimukset täyttäen. Josurakkasopimuksen ehdot täyttyvät, korvausta ei pääsääntöisesti makseta. Kunnossapidontason määräytymisessä otetaan huomioon liikenteen määrä ja laatu, tien liikenteellinenmerkitys sekä säätila ja sen ennakoitavissa olevat muutokset, vuorokaudenaikaja muut olosuhteet.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 27<strong>Tieturva</strong> 2Tienpitäjän laiminlyöntiä ja huolimattomuutta (tuottamusta) arvioitaessa tarkastellaantienpitäjän ja urakoitsijan toimintaa kokonaisuutena. Vastuun syntymiseen vaikuttavatmm. seuraavat seikat: tien asema liikennejärjestelmässä ja tien liikenne tien kunnolle asetetut vaatimukset kohtuullinen toimenpideaika ennalta-arvattavuus tienkäyttäjän oma myötävaikutus tienkäyttäjien varoittaminen.Tienhoidon yksityiskohtaiset laatuvaatimukset on määrätty urakkasopimuksiin liitetyissäurakkakohtaisissa asiakirjoissa ja <strong>Liikennevirasto</strong>n eri toimintoja koskevissayleisissä ohjeissa. Laatuvaatimukset ovat lähtökohtana, kun vahinkotapahtumaa ryhdytäänselvittämään.Tuomioistuimet eivät ole sidottuja <strong>Liikennevirasto</strong>n asettamiin laatuvaatimuksiin,vaan tuomioistuimet ratkaisevat itsenäisesti, mitä kunakin aikana voidaan pitää riittävänätienhoidon tasona. Toisaalta on selvää, että <strong>Liikennevirasto</strong>n laatuvaatimuksillaon huomattava merkitys tuomioistuimissa ratkaisuja tehtäessä.Tienpitäjällä todistustaakkaOikeudenkäynnin kannalta on olennaista, että tienpitäjä joutuu itse näyttämään, ettätie on ollut tapahtumahetkellä liikennettä tyydyttävässä kunnossa. Työkohteidenosalta on näytettävä. että liikenteen järjestelyt ovat vastanneet tehtyjä suunnitelmiaja että ne täyttävät tienpitäjän näkemysten mukaan kyseisessä kohteessa vaadituttarpeet. Mikään yleinen perustelu vastapuolen huolimattomuudesta, kuten sopimattomantilannenopeuden käyttäminen tai turvaetäisyyden laiminlyönti edellä ajavaan,ei tavallisesti riitä oikeudessa. Tienpitäjä joutuu perustelemaan tarkoin toimintansa.Tehdyistä toimenpiteistä tarvitaan esimerkiksi päiväkirjamerkintöjä ja kirjauksia kellonaikoineenesimerkiksi tieliikennekeskuksesta vastaanotetuista ilmoituksista.OnnettomuuspaikkatutkintaSattuneet onnettomuudet on pyrittävä dokumentoimaan tarkasti itse, vaikka poliisitekee niistä omat piirroksensa. Näissä voi olla puutteita, joilla on ratkaiseva merkityspuolustuksen kannalta. Liikennemerkkien sijainti voi olla silmämääräistä, tien leveystai kaivannon sijainti on puutteellisesti ilmoitettu jne. Tarvitaan valokuvia, tarkkojamittauksia ja joskus jopa jälkeenpäin tarkistettavissa olevia kartoituksia, jotka on sidottupysyviin rakenteisiin (sähkölinjaan, rakennuksiin jne.). Liikennemerkkien sijaintija kunto ym. (esim. lumisuus ennen puhdistamista) on dokumentoitava. Tärkeää olisisaada mitattua ja kuvattua myös tielle jääneet jäljet. Jälkien turmelemista on mahdollisuuksienmukaan vältettävä, ennen kuin ne on mitattu ja kuvattu. Jos itse suoritetuissatutkimuksissa havaitaan eroavuuksia poliisin suorittamaan paikkatutkintaan,on pyrittävä saamaan poliisi paikan päälle toteamaan havaitut virheellisyydet taipuutteet. Kaikkein parhaat edellytykset paikkatutkinnan onnistumiselle saadaan, jostutkinta alun perin tehdään yhdessä poliisin kanssa. Vahinkotapahtuma on hyvä selvittääpaikan päällä yhdessä poliisin, ELY-keskuksen ja urakoitsijan edustajan kanssaerityisesti silloin, kun vahinko on suuri. Esimerkiksi yliaurauksesta johtuvista ojaanajoistavoi seurata suuria vahinkoja.
28 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2Puolustuksen kannalta on ongelmallista, jos välittömiin kunnostustöihin ryhdytään(sortumien korjaaminen jne.) ennen paikkatutkintaa. Parempi olisi eristää kohde sulkulaitteillakunnes kaikki tarpeellinen tutkinta ja dokumentointi on tehty. Asiakirjojaon säilytettävä vielä kohteen valmistumisen jälkeen. Oikeuskäsittelyssä on ollut tapauksia,jotka ovat sattuneet vuosia aikaisemmin. Yksityiskohtainen onnettomuuspaikkatutkintaon erityisen tärkeää kuolemaan johtaneissa tai suuriin taloudellisiin menetyksiinjohtaneissa onnettomuuksissa. Nämä vakavat onnettomuudet tutkii nimettyonnettomuuslautakunta tai joissakin tapauksissa Onnettomuustutkintakeskus,OTKES.Esimerkkejä sattuneista onnettomuuksista: korvaus lunastuskuntoon menneestäajoneuvonosturista sen kaaduttua tilapäisellä kiertotiellä pientareen sortuman takia,öljyrekan ojaanajo yliaurauksen johdosta ym.Vahingot tietyöalueillaTietyöalueilla sattuvien vahinkojen korvaamisessa sovelletaan samaa tienpitäjäntuottamusperusteisen vastuun periaatetta kuin muillakin tieosuuksilla. Korvauskynnyskuitenkin on korkeampi, koska tietyöstä yleensä on varoitettu asianmukaisin merkein.Tietyömerkillähän tienkäyttäjiä nimenomaan varoitetaan työkoneista, työntekijöistäja työn keskeneräisyydestä johtuvista vaaroista kuten irtokivistä ja kuopista.Näin ollen tienkäyttäjän oma huolellisuusvelvollisuus korostuu. Jos tietyön alla olevatieosuus kuitenkin on niin huonossa kunnossa, ettei vahingolta pysty edes varomallavälttymään, tienpitäjä vastaa vahingosta siinäkin tapauksessa, että tietyömerkit ovatolleet paikallaan.Vahinkojen ennalta ehkäisyVahinkojen torjunnassa kaikkein tärkein keino on vahinkojen ennalta ehkäisy. Esimerkiksitilapäisten kiertoteiden sulkulaitteet sijoitetaan niin, ettei vahingossa ajetapettävälle reunalle. Samoin sattuneet yliaurauskohdat on välittömästi varmistettavauusin aurausviitoin tai, ellei niitä saada jäätyneeseen maahan heti pystyyn, sulkulaittein.Sulkulaitteita on varattava mukaan aurauskalustoon.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 29<strong>Tieturva</strong> 23 Liikenteenohjausta koskeva lainsäädäntöLiikenteenohjaajasta ja liikenteenohjauksesta säädetään tieliikennelaissa ja -asetuksessa.Lainsäädännössä on määräyksiä ja velvoitteita ohjauslaitteille ja niiden asettamiselle,liikenteen tilapäiselle ohjaukselle ja ohjaajille sekä tietyön merkitsemiselle.Tässä kappaleessa on tästä eteenpäin kunkin lainkohdan jälkeen esitetty suorat lainsäädännönlainaukset kursivoidulla tekstillä.3.1 Tieliikennelaki (TLL)4 § Liikenteen ohjausTienkäyttäjän on ensisijaisesti noudatettava poliisimiehen ja muun liikenteen ohjaajanantamaa merkkiä tai ohjetta.Liikenteen ohjauslaitteella annettua ohjetta on noudatettava, vaikka se edellyttäisipoikkeamista liikennesäännöstä. Jos liikennettä ohjataan liikennevaloin, valoopastettaon noudatettava muulla ohjauslaitteella annetusta ohjeesta huolimatta.Liikennesääntöjen ja määräysten noudattamisjärjestys1. Liikenteenohjaajan antama merkki tai ohje2. Liikennevalot3. Liikenteenohjauslaitteella annettu ohje4. Liikennesääntö49 § Liikenteen ohjaajatLiikenteen ohjaajana toimii poliisimies. Tiellä suoritettavien puolustusvoimien harjoitustenaikana liikennettä ohjaa sotilaspoliisi tai tähän tehtävään määrätty sotilashenkilö.Rajavartiomiehen osallistumisesta liikenteen ohjaukseen säädetään rajavartiolaissa(578/2005).Poliisi voi oikeuttaa työsuojelutarkastajan ohjaamaan liikennettä poliisin ja työsuojeluviranomaistenyhdessä tiellä suorittamassa moottoriajoneuvon kuljettajan ajo- jalepoaikojen valvonnassa.Liikenteen turvallisuuden ja sujuvuuden varmistamiseksi liikenteen ohjaajina toimivatmyös henkilöt, jotka:1) <strong>Liikennevirasto</strong> määrää ohjaamaan liikennettä tien ja rautatien tasoristeyksessä;(22.12.2009/1291)2) kunnallinen viranomainen määrää ohjaamaan liikennettä paikassa, jossa raitiovaunuliikenteestävoi aiheutua vaaraa tai haittaa muulle tieliikenteelle;3) liikenteen ohjauksesta vastaava viranomainen määrää ohjaamaan liikennettä tiellätai sen läheisyydessä tehtävän työn tai tutkimuksen vuoksi;4) Liikenteen turvallisuusvirasto tai poliisi määrää ohjaamaan liikennettä erikoiskuljetuksessa;(24.6.2010/624)
30 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 25) poliisi määrää ohjaamaan liikennettä laajan ja pitkäkestoisen liikenneruuhkanvuoksi;6) poliisi määrää tilapäisesti ohjaamaan liikennettä urheilukilpailujen, kansanjuhlien,näyttelyiden tai muiden vastaavien syiden vuoksi;7) poliisi määrää ohjaamaan liikennettä lauttapaikalla, pysäköintialueella tai -laitoksessa;8) poliisi määrää ohjaamaan liikennettä onnettomuuden tai muun vastaavan syynvuoksi;9) pelastusviranomainen tai muu pelastustoiminnan johtaja määrää ohjaamaan liikennettä,kun tehtävä liittyy pelastuslain (468/2003) mukaiseen avustamiseen pelastustoiminnassa.Viranomainen voi määrätä liikenteen ohjaajan tiettyä tehtävää varten taikka määräajaksi.Liikenteen ohjaajana toimivan henkilön on oltava täysi-ikäinen, hänen on annettavasuostumuksensa tehtävään ja hänellä on oltava tehtävän edellyttämä asiantuntemus.Liikenteen ohjaajaksi 3 momentin 1–5 kohdan perusteella määrätyltä henkilöltä edellytetääntehtävään määräävän viranomaisen hyväksymää liikenteen ohjaajan koulutusta.Liikenteen ohjaajalla on oltava selvästi erottuva vaatetus, joka vastaa standardinSFS-EN 471 vaatimuksia.Liikenteen ohjaajaksi määrättyyn henkilöön sovelletaan rikosoikeudellista virkavastuutakoskevia säännöksiä. Vahingonkorvausvastuusta säädetään vahingonkorvauslaissa(412/1974).Sen, jonka vastuulla on määrätä liikenteenohjaaja tehtäväänsä, on selvitettävä tehtäväänmäärätyn henkilön pätevyys tehtävään sekä se, onko henkilö riittävän kykenevähoitamaan tehtävää. Liikenteenohjaajaksi nimettävän henkilön on oltava täysiikäinenja hänellä on oltava normaalit aistit. Lisäksi hänellä pitää olla voimassaolevaajokortti. Liikenteenohjaajaksi määrätyn tulee olla tehtävään suostunut. Liikenteenohjaajaon aina koulutettava tehtäväänsä ja perehdytettävä jokaiseen työpaikkaantyönantajan toimesta ennen liikenteenohjaustyön aloitusta. <strong>Liikennevirasto</strong>n jaELY-keskusten tilaamissa töissä toimivan liikenteenohjaajan pätevyysvaatimukset onesitetty mm. <strong>Liikennevirasto</strong>n Liikenne tietyömaalla -sarjan ohjeessa Pätevyysvaatimuksetja työturvallisuuden perusteet sekä <strong>Tieturva</strong> 1 Peruskurssin oppikirjassa.51 § Liikenteen ohjauslaitteen asettaminenLiikenteen ohjauslaitteen asettaa maantielle tienpitoviranomainen. Kunta asettaa liikenteenohjauslaitteen kadulle, rakennuskaavatielle, torille ja muulle vastaavanlaiselleliikennealueelle. Ennen pysyväksi tarkoitetun liikenteen ohjauslaitteen asettamistakunnan on varattava poliisille tilaisuus antaa lausuntonsa asiassa. (22.12.2009/1291)Muulle kuin 1 momentissa tarkoitetulle tielle liikenteen ohjauslaitteen asettaa tienpitäjäsaatuaan siihen kunnan suostumuksen, jota ei kuitenkaan saa ilman pätevää syytäevätä. Suostumusta ei tarvita tien kunnon taikka tiellä tai sen vieressä tehtävän työnvuoksi tarpeellisten tilapäisten liikennemerkkien asettamiseen.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 31<strong>Tieturva</strong> 2Taajamaa osoittavan liikennemerkin käyttämisestä päättää kunta kuultuaan maanteidenosalta tienpitoviranomaista. Sanotun liikennemerkin asettaa maantielle tienpitoviranomainen,muulle tielle kunta. (22.12.2009/1291)Rautatien tasoristeysmerkin sekä liikennevalot ja sulku- ja varoituslaitteet tasoristeykseenasettaa rautatien kunnossapitäjä. (14.2.1992/117)Asettamisella tarkoitetaan tässä yhteydessä tienpitäjän oikeutta ja velvoitetta tehdätoimenpiteitä liikenteen ohjauksessa.54 § Liikenteen tilapäinen ohjausTilapäistä tarvetta varten voi myös poliisi asettaa tielle liikenteen ohjauslaitteen.Tien tilapäisestä sulkemisesta ja liikenteen ohjauksesta tiellä suoritettavan työn, urheilukilpailuntai sotilasharjoituksen vuoksi taikka muusta niihin rinnastettavastasyystä säädetään (tieliikenne) asetuksella.3.2 Tieliikenneasetus (TLA)49 § Liikenteen ohjauksesta päättäminenTien tilapäisestä sulkemisesta ja liikenteen ohjauksesta tien kunnon vuoksi taikka tiellätai sen läheisyydessä tehtävän työn vuoksi päättää se, jolla on oikeus asettaa tielleliikennemerkki.Säännöstä tulkitaan <strong>Liikennevirasto</strong>n ja ELY-keskusten urakointi- ja lupakäytännöissäniin, että päätös sisältyy itse sopimukseen tai tiellä työskentelyn lupaehtoon. Säännöksessämainittuna työnä pidetään kaikkea työtä, myös tienpitoon kuulumatontatyötä, jonka vuoksi liikennettä on varoitettava ja ohjattava erityistoimenpitein.Tieliikenneasetuksessa on määritelty pelastusviranomaisen tai pelastustoimen johtajanoikeudet ohjata liikennettä, kun tehtävä liittyy pelastustoiminnassa avustamiseen(TLA 49§ 3 mom.).50 § Tietyön merkitsemisvelvoiteKun tiellä tai tienosalla tehdään työtä, joka saattaa vaarantaa liikennettä, on tällainentie tai tienosa varustettava asianmukaisin liikennemerkein. Työntekijän on tällöin käytettävävarusteita, joissa on selvästi erottuvia värejä, ja milloin työtä tehdään pimeässätai hämärässä, heijastavaa materiaalia. Milloin olosuhteet sitä edellyttävät, on tällainentie tai tienosa pidettävä kokonaan tai osittain suljettuna. Työn suorittajan onlisäksi varustettava tällainen tie tai tienosa säännösten ja määräysten mukaisin sulkulaitteinja merkkivaloin.Kunnallislaissa (953/76) tarkoitetuilla järjestyssäännöillä voidaan antaa paikallisiamääräyksiä toimenpiteistä, joihin on ryhdyttävä liikenteen turvaamiseksi tiellä, joskiinteistöstä tai siinä suoritettavasta työstä voi aiheutua haittaa tai vaaraa liikenteelle.46 § Muut liikenteen ohjauslaitteetLiikennemerkkien, liikennevalojen ja tiemerkintöjen lisäksi voidaan liikenteen ohjaukseenkäyttää sulku- ja varoituslaitteita sekä muita liikenteen ohjauslaitteita sen mukaankuin niistä erikseen määrätään.
32 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2Tielle asetettavien sulkulaitteiden värit ovat punainen ja keltainen. Tienkäyttäjien varoittamiseksivoidaan sulkulaitteissa käyttää vilkkuvaa keltaista valoa tai jos tie onkokonaan suljettu, kiinteää punaista valoa.Ajoradan ulko- tai yläpuolella olevissa kiinteissä esteissä ja varoituslaitteissa käytettävätvärit ovat musta ja keltainen.LMp 40 § Liikenneministeriön päätös liikenteen ohjauslaitteistaMilloin sulkulaitetta käytetään pimeässä tai hämärässä, sen tulee olla varustettu jokoheijastavin pinnoin tai vuoroittaisin punaisin ja keltaisin heijastimin.Sulkupuomissa ja -aidassa tulee olla vuoroittaiset punaiset ja keltaiset poikkijuovat.Pimeän tai hämärän aikana sekä mahdollisuuksien mukaan muulloinkin, milloin näkyvyyson rajoitettu, sulkupuomi ja -aita tulee varustaa vilkkuvalla keltaisella tai kiinteälläpunaisella valolla. Kiinteää punaista valoa käytetään, jos tie on kokonaan suljettuja sulkemiskohdasta on käännyttävä takaisin.Kaivannot tulee suojata riittävän tehokkaasti, ettei esimerkiksi näkövammaisella jalankulkijallaole mahdollisuutta tahattomasti pudota kaivantoon.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 33<strong>Tieturva</strong> 24 Työkohteen liikenteen järjestelytTyökohteen liikenteen järjestelyjen tavoitteena on turvata sekä kohteessa työskentelevientyöntekijöiden että muiden työkohteen vaikutuspiirissä liikkuvien turvallisuus. Tiellätehtävä työ aloitetaan aina liikenteen järjestelyillä, jotka on suunniteltu etukäteen.Tietöiden liikenteen järjestelyjen suunnittelu vaihtelee työn keston ja laajuuden mukaan.Suunnitteluun vaikuttaa myös se, kuinka paljon aikaisemmin työ on ollut tiedossa.Lainsäädäntö edellyttää tiellä tehtäviltä töiltä aina tarpeettoman haitan välttämistä.Suunnittelussa tulee pyrkiä siihen, että liikenteen välityskyky työkohteessa olisi riittävä.4.1 Liikenteen järjestelyjen suunnitteluperiaatteet4.1.1 Liikenteen järjestelyjen tavoitteetKun tiellä tai tienosalla tehdään työtä, joka saattaa vaarantaa liikennettä, ensisijaisenavaatimuksena on liikenteen varoittaminen tiellä tehtävästä työstä (TLA 50 §).Työntekijöiden turvallisuuden varmistaminen on toinen vähintään yhtä tärkeä tavoite.Tämän tavoitteen saavuttaminen on entistä haastavampaa, kun tiedetään esimerkiksiikääntyvien kuljettajien määrän olevan suuressa kasvussa. Samoin muiden riskikuljettajienmäärä on suuri. Todennäköisyys, että riskikuljettaja joutuu onnettomuuteenjuuri tietyökohteessa, on huomattavasti suurempi kuin muulla tieosuudella.Tiellä tehtävä työ aloitetaan aina liikenteen järjestelyillä, jotka on suunniteltu etukäteen.Vilkkaasti liikennöidyllä tiellä voi syntyä tilanne, että työ sinänsä voi vaikuttaahyvinkin yksinkertaiselta, mutta vaatii ajokaistalla työskentelyä, jolloin kaistan sulkemistoimenpiteetovat huomattavasti suuritöisemmät kuin itse työ. Kuitenkaan työtäei voida tehdä turvallisesti ilman kaistan sulkemistoimenpiteitä. Vaihtoehtoisestityökohde suojataan törmäysvaimentimella varustetulla suoja-ajoneuvolla. Poikkeussääntöjennojalla voidaan työ suorittaa sulkematta vastaantulevaa kaistaa, mutta tällöinon arvioitava aina tapauskohtaisesti työn liikenteelle aiheuttama vaara. Esimerkiksipoikkeussääntöjen (TLL 48 §) nojalla voidaan suorittaa sillanpesutyö sulkuviivankohdalla niin, että ajoneuvon ja sulkuviivan väliin jää alle 3 metriä tilaa, jos työssä eiaiheuteta ilmeistä vaaraa liikenteelle. Vaaran mahdollisuus on arvioitava tapauskohtaisesti.Liikennejärjestelyjen tavoitteet:1. Huolehtia työkohteessa liikenteen ja työntekijöiden turvallisuudesta.2. Varoittaa liikennettä.3. Luoda riittävät edellytykset liikenneväylällä työskentelylle.4. Huolehtia liikenteen sujuvuudesta.5. Tarpeettoman haitan välttäminen
34 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 24.1.2 Tarpeettoman haitan välttäminenTieliikennelainsäädäntö edellyttää tiellä tehtäviltä töiltä aina tarpeettoman haitanvälttämistä. Vaatimus otetaan huomioon mm. niin, että töiden ajoitus pyritään sovittamaanesimerkiksi ruuhka-aikojen ulkopuolelle. Liikenteen järjestelyissä pyritäänmyös siihen, että liikenteen välityskyky on työkohteessa riittävä.4.1.3 Kuljettajan käyttäytymiseen vaikuttaminenTyökohteen havaitseminen ajoissa on ensimmäinen edellytys sille, että kuljettaja voiturvallisesti käsitellä ajoneuvoaan muuttuvissa olosuhteissa. Havainnot on voitavatehdä niin ajoissa, että kuljettajalle jää riittävästi aikaa reagoida tilanteen edellyttämällätavalla. Työnaikaistenliikennejärjestelyjen on oltava hyvin ja riittävän ajoissahavaittavissa. Kun ajoneuvon nopeus on 80 km/h, kuljettajalta kuluu aikaa 2 sekuntiapysähtyneen ajoneuvon tai työntekijän varoitusvaatteen havaitsemiseen. Auto etenee44 metrin matkan tässä ajassa. Lisäksi tarvitaan jarrutusmatkaa, joka henkilöautollahyvissä olosuhteissa on noin 35 m.Työkohteessa käytetyt varoitusmerkit, -laitteet ja -tavat riippuvat työn liikenteelleaiheuttamasta haitasta ja kestosta. Mitä vilkkaammasta tiestä on kysymys, sen tehokkaammintyökohteesta on etukäteen varoitettava.Kun valpastuminen on saatu aikaan, voi kuljettaja alentaa nopeuttaan ja sovittaa ajotapansamuutoinkin tilanteen vaatimusten mukaisiksi. Tarpeen vaatiessa kuljettajallaon oltava mahdollisuus pysäyttää ajoneuvonsa ennen työkohdetta tai työkonetta.4.2 Liikenteen järjestelyjen suunnittelu4.2.1 Liikenteen järjestelyjen tarveTiellä tehtävän työn liikenteen järjestelyjen taso arvioidaan aina ennen työhön ryhtymistä.Tärkein arvioitava asia on, onko tietyssä työssä käytettävä ennalta varoittavialiikennemerkkejä, nopeusrajoitusta, jne. tai vain erillistä varoituslaitetta. Toisaaltaarvioidaan, onko pelkästään työkoneen tai ajoneuvon varoitusvalaisimet riittävät varoittamaanmuuta liikennettä kyseisestä työstä.Pienehköissä ja liikkuvissa töissä etenkin vähäliikenteisillä teillä tarpeen arviointi voiolla vaikeaa. Hitaasti liikkuvissa ja jaksoittain etenevissä töissä kuten esimerkiksimittaus-, vesakonraivaus- ja kaiteen tai päällysteen korjaustyössä, työt tehdään hiljaisenliikenteen aikana (≤ 500 ajon./h). Työkohteen suojana käytetään hinattavaavaroituslaitetta tai varoitusautoa, kaksiajorataisilla ≥ 60 km/h nopeusrajoituksen teillätörmäysvaimenninta. Vähäliikenteisellä tiellä alemmalla tieverkolla voidaan käyttäätielle asetettavaa varoituslaitetta.Tietöiden liikenteen järjestelyjen suunnittelu vaihtelee työn keston ja laajuuden mukaan.Samoin suunnitteluun vaikuttaa se, kuinka paljon aikaisemmin työ on ollut tiedossa.Tie- ja katualueilla tapahtuviin yllättäviin tilanteisiin voidaan varautua etukäteenja suunnitella toiminta pääpiirteissään tällaisissakin tilanteissa. Erityisen hyödyllistäon varautua ennalta tien sulkemiseen ja kiertoteiden järjestämiseen ja varatakäyttöön tarvittavat laitteet esimerkiksi tätä tarkoitusta varten varustettuun perävaunuun.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 35<strong>Tieturva</strong> 2Työkohteen liikenteen järjestelyistä laaditaan aina suunnitelma, kun työtä tehdääntietyssä tien kohdassa, eikä työ ole liikkuvaa. Myös hitaasti liikkuvista ja jaksoittainpysähtyen etenevistä töistä laaditaan suunnitelma. Tässä yhteydessä liikenteen järjestelyton ymmärrettävä laajana käsitteenä niin, että se sisältää kaikki minkä tahansatiellä tehtävän työn vaatimat toimenpiteet, jotka tarvitaan muun liikenteen varoittamiseen.Erillistä suunnitelmaa ei laadita kunnossapidon tavanomaisista työkoneilla tehtävistätöistä. Tällaisia ovat esimerkiksi nopeasti etenevät auraus-, höyläys- ja liukkaudentorjuntatyöt.Myöskään lumenpoisto liittymäalueilta ei tavallisesti edellytä erillisiäliikenteen järjestelyjä. Näissä töissä liikennettä varoitetaan ajoneuvon varoitusvalaisimillaja heijastimilla. Näistä töistä kuitenkin on päätoteuttajan esitettävä tarkennetussalaatusuunnitelmassa aurauksen ja liukkaudentorjunnan reittisuunnitelmat.Reittisuunnitelmaan ei saa kuulua liikenteen ajosuuntaa vastaan tapahtuvaa aurausta.Rakennuttaja tuo esille turvallisuusasiakirjassa lähtötiedot vaativien työkohteidenliikenteen ohjaukselle ja turvallisuusvaatimuksille. Tällaisia ovat esimerkiksi erilaisetrajoitukset työskentelyajoissa ja ruuhkautuvissa liikennesuunnissa, liikenteen välityskykyäkoskevat vaatimukset, aitaus- ja suojaustoimenpiteet sekä käytettävien liikenteenohjauslaitteidenlaatuvaatimukset.Liikenteen järjestelyjen suunnitelma on yksinkertaisimmillaan merkintä työmaan päiväkirjassaliikennemerkkien tai varoituslaitteiden käytöstä työkohteen varoittamisessa.Toinen yksinkertainen tapa on käyttää suunnitelmana esimerkiksi ohjeiden kopiota.Tärkeää on voida jälkeenpäin näyttää, miten työssä on toimittu. Vaativampien kohteidenliikenteen järjestelyt suunnitellaan erikseen tilanne- ja työvaihekohtaisesti,jolloin muuttuvia tilanteita varten on oma suunnitelmansa.Kunnossapitotöissä päätoteuttajan tulee tarkennetussa toiminta- ja laatusuunnitelmassailmoittaa ne työt, joissa työ- ja liikenneturvallisuus edellyttää erityisiä liikennejärjestelyjäja suunnitelmaa. Liikenteenohjaussuunnitelmassa esitetään ne työt,joiden liikennejärjestelyissä käytetään perusratkaisua <strong>Liikennevirasto</strong>n ohjeen kuvantai kuvien mukaisesti. Erikseen mainitaan ne kohteet ja työt, joiden suunnitelma edellyttääperusratkaisusta poikkeavia liikennejärjestelyjä. Niistä laaditaan erilliset suunnitelmat.Suunnitelmassa mainitaan myös liikenteen järjestelyistä huolehtimaan nimetty henkilö,joka toteuttaa järjestelyt ohjeiden ja suunnitelmien mukaisesti. Pienissä kohteissaerikseen nimettyä henkilöä ei mainita, vaan järjestelyt kuuluvat suoraan työstävastaavalle.
36 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2Liikenteen järjestelysuunnitelmassa otetaan huomioon seuraavia:- liikennemerkit sijaintitietoineen, (nopeusrajoitus, ajokaistaopastus, ohituskieltoym.)- vilkasliikenteisillä teillä (KVL ≥ 1500 ajon/vrk) liikennemerkit sijoitetaan ajoradanmolemmin puolin- liikennevalot ja niiden laatuvaatimukset- sulku- ja varoituslaitteet ja niiden sijainti, laatumäärittely ja vaatimukset toimintaympäristöluokan(S1, S2 ja S3) mukaisesti- suojaukset (betonielementtijono, kaiderakenteet) ja niiden luokitus- kiertotieratkaisut, heräteraita -merkinnät, tiemerkintöjen muutokset- tievalaistusta koskevat vaatimukset (pimeä vuodenaika)- erikoiskuljetusten huomioonottaminen- viitoitus tilanteen vaatimalla tavalla- peitettävät pysyvät merkit ja viitat- erityisryhmien huomioonottaminen taajamassa, kevyt liikenne, julkinen liikenne(pysäkit), esteettömyysnäkökohdat liikunta- ja näkövammaisten osalta- pääsyn varmistaminen liikeyrityksiin- työvastuuseen nimetty henkilö (erityisesti suurilla hankkeilla).4.2.2 Yleisiä periaatteita suunnittelussaTyökohteen liikenteen järjestelyjen suunnittelun lähtökohtana ovat tiedot kohteesta:tien luokka, poikkileikkaus, näkemäolosuhteet, liittymät, liikennemäärä ym. tarpeellisettiedot. Yleensä paikalla käynti on tarpeellista, jos ohjeiden esimerkkiratkaisua eivoida sellaisenaan soveltaa.Työkohteen liikenteen järjestelyissä voidaan asettua työmaata lähestyvän ajoneuvonkuljettajan asemaan. Silloin voidaan työmaan lähestymisessä, kohtaamisessa ja poistumisessaajatella olevan seuraavat vyöhykkeet:1. Lähestymis- tai varoitusvyöhyke, joka aloitetaan tavallisesti tietyöstä varoittavillavaroitusmerkeillä ja porrastuksin alenevilla nopeusrajoituksilla. Lähestymisaluepäättyy kohdassa, missä ovat ensimmäiset ajokaistaa kaventavat sulkulaitteet.2. Kavennusvyöhyke alkaa ensimmäisistä sulkulaitteista, joilla ajorataa kavennetaanja osoitetaan työmaan alkavat ajolinjat. Kavennusvyöhyke on yleensä melkolyhyt.3. Tasausvyöhyke on kavennusvyöhykkeen jatkona. Kuljettaja sovittaa ajoneuvonsanopeuden olosuhteita vastaavaksi.4. Siirtymisvyöhyke päättää tasausvyöhykkeen ja on lyhyt siirtymävaihe aktiivisentyön vyöhykkeen kohtaamiseen.5. Aktiivisen työn vyöhykkeellä on aktiivista toimintaa.6. Poistumisvyöhyke päättää työkohteen. Tämä vyöhyke ohjaa ajolinjat jälleen normaaleiksija vyöhykkeen päätteeksi nopeus- ja muut rajoitukset poistetaan tai palautetaanennalleen.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 37<strong>Tieturva</strong> 2Vyöhykeajattelun periaatteita voidaan soveltaa kaikissa työkohteissa. Täysimittaisenasoveltaminen tulee kuitenkin yleensä kysymykseen vain vilkkaasti liikennöidyilläkorkealuokkaisilla teillä.Varoitusvyöhykkeen liikennemerkkien tarkoituksena on valmistaa ajoneuvon kuljettajakohtaamaan työkohde. Tällöin esimerkiksi monikaistaisella tiellä ajokaistaopastusmerkkienkäytöllä voidaan ennakkoon näyttää ajokaistojen linjaus työkohteessa.Kaksiajorataisella tiellä on tarpeen käyttää lähes aina ajokaistaopastusmerkkejä, kuntiellä suljetaan toinen kaistoista. Liikenteen määrä ja mahdollinen ruuhkahuippu ratkaiseeajokaistaopastusmerkkien etäisyyden, joka suurien liikennemäärien tiellä voiolla jopa 1,5 km.Kavennusvyöhykkeellä moottoritiellä käytetään aina sikaaniratkaisua, jos oikeanpuoleinenkaista suljetaan. <strong>Liikennevirasto</strong>n Liikenne tietyömaalla sarjan ohjeissa; Tienrakennustyömaat,Kunnossapitotyöt, Päällystys-ja tiemerkintätyöt sekä Luvanvaraisettyöt on runsaasti esimerkkikuvia merkki- ja järjestelyratkaisuista.Sulkuaidoilla tai hinattavilla varoituslaitteilla rakennetaan kauaksi näkyvä porttivaikutelma.Tämän jälkeen ajolinjat merkitään tiheästi pystytetyillä sulkupylväillä.Aktiivisen työn vyöhykkeen kohdalla huolehditaan työalueen erottamisesta liikenteenkäyttämästä ajoradan osasta. Erottamiseen ja suojaukseen käytettävät laitteet valitaantapauskohtaisesti työkohteen kestosta ja vaativuudesta riippuen.4.2.3 Vastuu kolmatta osapuolta kohtaanTiellä tehtävää työtä suunniteltaessa on aina muistettava vastuu ns. kolmatta osapuoltakohtaan. Tämä tarkoittaa tienpitäjän tai työnantajan vastuuta työstä aiheutuneistahaitoista tai vahingoista ulkopuolisille, joko muille tienkäyttäjille, maanomistajille,työn vaikutusalueella oleville yrityksille sekä erilaisille tien vieressä oleville laitteilleja rakenteille.4.2.4 Kiertotieratkaisujen harkitseminenJotta tietyökohteissa saavutettaisiin riittävä turvallisuus sekä liikenteelle että työntekijöilleja sen lisäksi taattaisiin liikenteen sujuvuus, täytyy liikenteenohjaussuunnitelmattehdä huolella varsinkin suurissa kohteissa. Suunnittelussa pitää ottaa huomioontietyön luonne ja liikenteen vilkkaus. Suunnittelussa tulisi pyrkiä siihen, että tietyövoitaisiin tehdä tiellä tai tiealueella, jolla ei ole muuta liikennettä. Työkohteessapitäisi tehdä yhdellä kertaa mahdollisimman monia eri töitä, jotta voidaan vähentäätietöiden aiheuttamia kokonaishäiriöitä muulle liikenteelle. Vaihtoehtoja tulee tarkastellamyös kustannuslaskennan keinoin. Esimerkiksi kiertotien järjestämistä harkittaessalasketaan liikenteelle aiheutuvat kustannukset ja toisaalta säästöt, joita saavutetaantehtävän työn nopeutumisena ja turvallisuuden parantumisena.Muun kuin vähäliikenteisen tien (KVL ≤ 200 ajon./vrk) sulkeminen ilman viitoitettuakiertotietä ei ole sallittua 15 minuuttia pidemmäksi ajaksi, jos hankkeen urakkaasiakirjoissaei ole muuta mainittu. Vaihtoehtoisia reittejä harkittaessa on oltava yhteydessäpelastuslaitokseen.
38 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2Toiselle tielle ohjaavaa kiertotiejärjestelyä kannattaa aina harkita. Jos liikenne ohjataankorvaavalle kiertotielle, tulee ottaa huomioon tämän tieverkon välityskyky, ajokelpoisuusja liikenneturvallisuus. Vastaantulevan liikenteen kaistalle ohjaavat kiertotiejärjestelytonnistuvat yleensä moottoriteillä.4.2.5 Erilaisten haittojen vähentäminenTietyö saattaa aiheuttaa ympäristölleen haittoja kuten melua, pölyä ja tärinää. Haittojasyntyy myös kulkurajoituksista ja pysäköinnin vaikeuksista. Tietyöt tulisi suunnitellaniin, että teollisuuden, kauppojen ja muiden elinkeinoharjoittajien toiminnalle aiheutettaisiinmahdollisimman vähän häiriötä. Jos liikenteen välityskykyä joudutaanrajoittamaan, tulee varmistaa joukkoliikenteen sujuvuus.Tietöiden suunnittelussa ja järjestelyissä pitää ottaa huomioon myös erilaiset liikenteenruuhka-ajat, ettei tarpeettomasti aiheutettaisi häiriöitä muulle liikenteelle. Josliikenteelle kuitenkin arvioidaan aiheutuvan haittaa, tulee erityisjärjestelyistä tiedottaaajoissa (ks. Tienpitäjän vaatimukset kappale 2.2.2 Pääsyn takaaminen).4.2.6 ErikoiskuljetuksetTärkeä yksityiskohta on muistaa erikoiskuljetusten vaatimukset etenkin pääteillä tehtäviätöitä suunniteltaessa. Erikoiskuljetukset ylittävät normaaliliikenteen mittaja/taimassarajat. Erikoiskuljetusten järjestämisessä noudatetaan erikoiskuljetuksenmerkitsemisestä ja varoitustoimenpiteistä annettuja määräyksiä.Erikoiskuljetusten tarpeet on otettava huomioon esimerkiksi kiertotiereittejä suunniteltaessaja opastettaessa, siltatöiden yhteydessä sekä sulku- ja varoituslaitteidensijoittamisessa. On selvitettävä, mikä erikoiskuljetusten reitti kyseinen tieosa on. Tämänmukaisesti on suunniteltava mm. kiertotiet ja liittymät. Erikoiskuljetusten tavoiteverkkoonkuuluvissa kohteissa on pyrittävä tekemään niin tilavat kiertotiejärjestelyt,kuin on mahdollista. Siltatyön yhteydessä on aina tarkistettava kuuluuko siltasuurten erikoiskuljetusten tavoiteverkkoon. Suunnittelutyön onnistumisen edellytyksenäon pitää yhteyttä lupa-asiantuntijoihin, jotka parhaiten tuntevat kuljetusten reitteinäkäytetyt tiet.Oma lukunsa on Liikenneministeriön päätöksessä (LMp 1715/1992) on määritellyt EUtai ETA-valtiossa rekisteröidyt ajoneuvot ja erikoiskuljetusajoneuvot, joiden suurinsallittu leveys kuljetuksessa voi olla 4,00 metriä ja korkeus 4,40 metriä sekä pituus30 metriä. Nämä ovat erikoiskuljetusten vapaat mittarajat ja näihin mittoihin mahtuvatkuljetukset eivät tarvitse erikoiskuljetuslupaa. Edellä mainitun kokoisille erikoiskuljetuksillejärjestetään aina kiertomahdollisuus päätieverkolla tai muuten erikoiskuljetuksilletärkeillä teillä sijaitsevissa työkohteissa.Vapaat mittarajat ylittäville erikoiskuljetuksille on haettava erikoiskuljetuslupa (reittikohtainentai reitistö). Reitistölupa koskee tiettyä aluetta ja niitä on valtakunnallisia(Pohjois-Suomi ja Etelä-Suomi) ja aluekohtaisia. Reitistöjä on määritelty esimerkiksinostureille ja koneiden kuljetusautoille. Pitkään voimassa olevissa reitistöluvissa tietyötvoivat muuttaa luvassa sallitun reitistön käytettävyyttä. Reittikohtaisiin lyhytkestoisempiinlupiin tietöiden vaikutus reittiin voidaan ottaa huomioon jo luvan myöntämisvaiheessa.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 239LuvanvarainenerikoiskuljetusErikoiskuljetustenvapaat mittarajat4,00 m2,55-2,60 mNormaaliliikenteenmittarajat4,20 m4,40 mKuva 2.NormaaliliikenteenpituusmittarajatErikoiskuljetusten vapaat mittarajat leveys- ja korkeussuunnassa,ohjeessa määrittelyt lisäksi erilaisten ajoneuvojen maksimipituuksille(Erikoiskuljetukset esite, Erikoiskuljetusluvan tarve, hakeminen jakäytännön toimenpiteet. 2010).Ylikorkeiden Kuorma-auto erikoiskuljetusten reiteillä järjestetään työnaikainen kiertotie, jonka kulkukorkeudentulee 12 metriä olla 7 metriä.Urakoitsija tekee ilmoituksen liikennettä haittaavasta työstä tieliikennekeskukseen jaKuorma-autoesittää siinäkuljetusritilällämm. ulottumarajoitukset ja painorajoitukset. tieliikennekeskus tiedottaa<strong>Liikennevirasto</strong>n 16 metriä internetsivuilla tietöiden ajoneuvorajoitukset ja painorajoitukset tietyömaa-alueilla.Vastuu tietöiden tarkistamisesta kuljetuksen reitillä on viime kädessäkuljetuksen suorittajalla.Kuorma-auto japuoliperävaunu16,50 metriä4.3 Liikenteen järjestelyjen toteuttaminen4.3.1 Työntekijän turvallisuuden varmistaminenKuorma-auto jaMikä varsinainen tahansa perävaunu tiellä tehtävä työ, joka vaatii erillisiä liikennejärjestelyjä, aloitetaan liikenteenjärjestelyjen rakentamisella. Liikenteen järjestelyjen tulee olla valmiiksi teh-25,25 metriätynä työtä varten, ennen kuin itse työ voidaan aloittaa. Liikennemerkkien ja muidenliikenteenohjauslaitteiden pystyttämistyössä oman turvallisuuden varmistaminen onaina hoidettava Kuorma-auto käyttämällä ja riittäviä turvallisuustoimenpiteitä.hinattava laite22 metriäTyössä tulee käyttää ajoneuvoa, jossa on vaatimusten mukaiset varoituslaitteet, taimukana käytetään hinattavaa varoituslaitetta. Aloitusvaiheen turvallisuusjärjestelyidentehokkuus riippuu työkohteesta. Moottoritiellä tai vähäliikenteisellä paikallistiellätehtävät liikenteen järjestelyt toteutetaan erilaisilla varusteilla.Luvanvaraiseterikoiskuljetukset4.3.2 Liikenteen järjestelyjen toimivuusLiikenteen järjestelyjen toimivuus on aina tarkastettava. Onnettomuusriski kasvaaesimerkiksi pimeällä sekä huonoissa sääolosuhteissa. Varsinkin vaativien kohteidenliikenteen järjestelyjen tarkastuksessa olisi hyvä olla mukana työmaan ulkopuolinenhenkilö, jolle työmaan olosuhteet eivät ole tuttuja. Tarkastus pitäisi tehdä myös pimeällä.Vapaa mittaraja30,00 metriäVapaa mittaraja30,00 metriäYli 22 m pitkä kuljetus tarvitseekytkentäkatsastuksenKuorma-auto ja puoliperävaunuKuorma-auto ja hinattava laiteKuorma-auto ja varsinainenerikoiskuljetusperävaunu5
40 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 24.3.3 Tilapäiset nopeusrajoituksetTilapäisellä nopeusrajoituksella alennetaan pysyvää nopeusrajoitusta tilapäisluontoisensyyn kuten työmaan vuoksi. Rajoitus on luonteeltaan paikallinen mutta tarvittaessaon mahdollista rajoittaa pitkiäkin tieosuuksia tilapäisen rajoituksen tavoin.Tienpitäjän kanssa tehtyjen urakkasopimusten yhteydessä tilapäisistä nopeusrajoituksistaei tehdä erillistä päätöstä, vaan työnaikaiset nopeusrajoitukset ovat osa tilapäisiäliikennejärjestelyjä. Urakoitsija päättää työmaan nopeusrajoitusta alemmistalyhytkestoisista ja pituudeltaan lyhyistä työkohteiden rajoituksista tilaajan kanssasovittavien periaatteiden mukaisesti.Lupa tilapäisen nopeusrajoituksen pystyttämiseen annetaan sijoitusluvassa tai työluvassa.Kun työluvan tai sijoitusluvan perusteella tehdään työtä eikä nopeusrajoitustaei ole esitetty työskentelyyn liittyvässä sopimuksessa tai työluvassa, siitä tehdäänerillinen nopeusrajoituspäätös.Urakoitsija tai luvan saaja on velvollinen dokumentoimaan suunnitelmat ja tilapäistennopeusrajoitusten osalta lisäksi niiden voimassaoloajan ja sijainnin. Nopeusrajoitustensijainnit ja voimassaoloajat voidaan dokumentoida esim. työmaapäiväkirjaan.Työkohteen nopeusrajoitusta koskevissa menettelyissä kuvataan mm. porrastukset jase, miten rajoitusta muutetaan olosuhteiden muuttuessa (esimerkiksi työn keskeytyminenjne.). Kuhunkin työkohteeseen on nimettävä henkilö, jonka tehtävänä on vastatatyönaikaisista liikennejärjestelyistä ja nopeusrajoitusmuutoksista niin, että toteutetutjärjestelyt aina vastaavat suunnitelmaa.Liikennemerkit, joihin liittyy nopeusrajoitusnopeusrajoitus (361)nopeusrajoitus päättyy (362) - voimaan yleisrajoitusnopeusrajoitusalue (363)nopeusrajoitusalue päättyy (364) - voimaan yleisrajoitustaajama (571) - yleisrajoitus 50 km/htaajama päättyy (572) - voimaan yleisrajoitus 80 km/hpihakatu (573) / kävelykatu (575), nopeusrajoitus 20 km/hpihakatu (574) / kävelykatu (576) päättyy, voimaan yleisrajoitusajokaistakohtainen kielto tai rajoitus (365)Kuva 3.Liikennemerkit ja niihin liittyvät nopeusrajoitusmääräykset.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 41<strong>Tieturva</strong> 24.3.4 Nopeusrajoituksen porrastusNopeusrajoitus alennetaan riittävän aikaisin ennen työkohdetta. Aleneva nopeusrajoitustarvitsee porrastuksen, jos edeltävä nopeusrajoitus on yli 30 km/h korkeampi kuintyökohteen rajoitus. Porrastavat merkit ovat tavallisesti 20 km/h välein 100–80–60(50) km/h. Merkkien väli on 150–300 m. Kuitenkin moottori- ja moottoriliikenneteilläsekä kaksiajorataisilla teillä porrastuksena käytetään 100–80–60–50 km/h ruuhkatilanteessavoimakkaan haitari-ilmiön välttämiseksi.4.3.5 Alhaiset nopeusrajoituksetNopeusrajoituksia 30 km/h ja 40 km/h käytetään olosuhteissa, jotka ovat ajoneuvonkuljettajallevaikeasti hahmotettavia tai joista aiheutuu liikenteelle tai työntekijöilleerityistä vaaraa. Alhaista nopeusrajoitusta vaativia seikkoja ovat myös tärinän haitattyökohteelle tai esimerkiksi tilapäisen sillan liikennekuormitusta huonosti kestävärakenne. Nopeusrajoitusta 30 km/h saa käyttää vain pistekohtaisesti.Tilapäistä 30 km/h ja 40 km/h nopeusrajoitusta voidaan käyttää ilman porrastusta,jos rajoituksen ero tiellä yleensä ajettaviin nopeuksiin on korkeintaan 30 km/h (esim.kapealla ja mutkaisella yleisrajoituksen tiellä). Varoitus- ja rajoitusmerkkien hyväännäkymiseen on kiinnitettävä silloin erityistä huomiota.4.3.6 Työmaan valaistusTyömaan valaistus tulee säilyttää mahdollisimman pitkään. Kun ennestään valaistullatiellä on alle 1 km pituinen työmaa, valaistus pidetään käytössä koko työn ajan kokomatkalla ja kiertotielle tehdään valaistus. Pysyvän valaistuksen saa sammuttaa toukokuunalun ja elokuun alun väliseksi ajaksi. Tarvittaessa tehdään tilapäistä valaistusta.Esimerkiksi suurilla siltatyömailla on tarkoituksenmukaista käyttää tilapäistäaluevalaistusta. Kohteessa, joissa päätie on valaistu, on kiertotielle järjestettävä myösvalaistus. Työkohteeseen sijoitettavien kohdevalaisimien liikenteelle aiheuttama häikäisyon aina tarkistettava ja estettävä.Jos kevyen liikenteen väylällä joudutaan työn vuoksi poistamaan olemassa oleva valaistus,on työn ajaksi järjestettävä tilapäinen valaistus.4.3.7 Liikennejärjestelyjen ylläpitoLiikennejärjestelyjen pitäminen jatkuvasti työkohteen vaatimusten tasolla kuuluu tärkeimpiinliikenteen ohjauksen laatuvaatimuksiin. Järjestelyjä muutetaan työmaantarpeiden mukaan. Laitteiden havaittavuuden säilyminen etenkin talviaikana on vaikeaongelma. Laitteiden säännöllinen puhdistaminen on tärkeää. Vaurioituneet laitteeton välittömästi korvattava ehjillä.
42 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 25 Työskentelyä koskeva lainsäädäntöLainsäädännössä on monenlaisia vaatimuksia, jotka liittyvät tiellä tehtävien töiden turvallisuuteen.Työturvallisuuslainsäädäntö perustuu oikeuteen tehdä työtä ilman työnaiheuttamaa loukkaantumisen tai sairastumisen vaaraa. Työturvallisuuslainsäädäntömäärittää työsuojelun minimitason sekä työehdot.Rakentamista säädellään muita toimialoja tarkemmin työturvallisuuslainsäädännössä,ja lainsäädännössä määritellään keskeiset työturvallisuustehtävät mm. rakennuttajalleja päätoteuttajalle.5.1 Työturvallisuusmääräykset ja -ohjeet5.1.1 TyöturvallisuuslainsäädäntöTyösuojelulla tarkoitetaan kaikkien niiden toimenpiteiden kokonaisuutta, joilla työympäristöja työnteko tehdään turvalliseksi ja terveelliseksi. Jokaisella on oikeus tehdätyötä ilman työn aiheuttamaa loukkaantumisen tai sairastumisen vaaraa. Päämääräja tavoite ovat selvät, mutta tarvittavat toimenpiteet voivat kuitenkin vaihdella.Työturvallisuuslainsäädäntö määrittää työsuojelun minimitason.Suuri osa uudesta työturvallisuuslainsäädännöstä perustuu Euroopan unionin lainsäädäntöön(direktiiveihin). Työturvallisuuteen vaikuttavat EU-direktiivit koskevatesimerkiksi työntekijöiden turvallisuutta, terveyttä ja turvallista työympäristöä ja työsuhteenehtoja sekä valmistajalle suunnattuja koneiden ja henkilönsuojainten teknisiäturvallisuusvaatimuksia. Direktiivit eivät sellaisenaan ole voimassa Suomessa,vaan ne siirretään osaksi suomalaista lainsäädäntöä. Suomalaisilla työpaikoilla noudatetaanaina Suomen kansallista lainsäädäntöä.Työturvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä voidaan ryhmitellä eri tavoin, mutta useinlainsäädäntö jaotellaan seuraavasti: työturvallisuutta ja terveyttä koskevat määräykset (mm. työturvallisuuslaki738/2002 ja työterveyshuoltolaki 1383/2001 ja niiden nojalla annetut määräykset) rakentamisen turvallisuutta koskevat valtioneuvoston asetukset: VNa rakennustyönturvallisuudesta 205/2009, VNa räjäytys- ja louhintatyön turvallisuudesta644/2011, VNa rakennustyötä tekevän sukeltajan pätevyysvaatimuksistaja turvallisuussuunnitelmasta 1088/2011) työaikaa koskevat määräykset (mm. työaikalaki 605/1996 ja vuosilomalaki162/2005) työsuhteen ehtoja koskevat määräykset (mm. työsopimuslaki 55/2001 ja lakiyhteistoiminnasta yrityksissä 334/2007) työsuojelun hallintoa ja valvontaa koskevat määräykset (mm. laki työsuojelunvalvonnasta ja työpaikan työsuojelutoiminnasta 44/2006) korvauslainsäädäntö (mm. tapaturmavakuutuslaki 608/1948 ja ammattitautilaki1343/1988).Säädöksissä voidaan käsitellä myös usean yllämainitun jaottelun mukaisia asioita.Esimerkiksi laki nuorista työntekijöistä (998/1993) sisältää määräyksiä sekä työturvallisuudestaettä työaikaan liittyvistä asioista.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 43<strong>Tieturva</strong> 2Lakien perusteella annetuilla alemmanasteisilla säännöksillä tarkoitetaan yleensäasetuksia, valtioneuvoston päätöksiä ja asetuksia sekä ministeriöiden antamia päätöksiäja asetuksia. Nämä säännökset ovat osa Suomen lainsäädäntöä ja myös niitäon noudatettava. Niitä ei voi siten jättää huomioimatta urakkasopimuksissa tai työmaakohtaisissaohjeissa ja sopimuksissa.Työturvallisuuslainsäädäntöä täydentävät omalta osaltaan myös työmarkkinajärjestöjenväliset sopimukset, joissa käsitellään usein samoja asioita kuin lainsäädännössä,esimerkiksi henkilökohtaisten suojainten käyttöä ja henkilöstötiloja.5.1.2 Turvallisuuteen liittyvät ohjeetVelvoittavien säännösten ohella on olemassa paljon eri tahojen ja osapuolten laatimiaohjeita, joilla pyritään antamaan käytännön neuvoja ja ratkaisumalleja velvoittaviensäännösten toteuttamiseksi. Näitä ovat esimerkiksi standardit ja eri asiantuntijatahojenjulkaisemat käsikirjat, ohjeet ja oppaat.Tiellä tehtävissä töissä voidaan joutua noudattamaan myös eri tahojen antamia turvallisuusmääräyksiätai -ohjeita. Kun työskennellään rautatien läheisyydessä, tuleetöissä noudattaa <strong>Liikennevirasto</strong>n antamia turvallisuusohjeita. Maakaasuputken läheisyydessänoudatetaan Gasum Oy:n antamia turvallisuusohjeita. Katualueella työskenneltäessätulee noudattaa kaupungin antamia määräyksiä ja lupaehtoja. Myös puhelinyhtiöilläsekä sähkö-, vesi- ja teollisuuslaitoksilla on omia turvallisuusohjeita.<strong>Liikennevirasto</strong>lla on myös omia turvallisuusohjeita, joiden noudattaminen urakoissatai muissa tiellä tehtävissä töissä varmistetaan liittämällä ohjeet urakkasopimusasiakirjoihintai lupaehtoihin.Rakennusliikkeillä, jotka toimivat usein päätoteuttajan roolissa, on myös omia turvallisuusvaatimuksiaja -sääntöjä (työmaaohjeita), joita työmaalla työskentelevien muidenosapuolten on noudatettava.Vakuutusyhtiöt voivat asettaa myös omia turvallisuusvelvoitteita, kuten tulityökorttijatulityölupakäytännöt.5.2 Rakentamisen erityisvaatimuksetRakentamista on säädelty muita toimialoja tarkemmin työturvallisuuslainsäädännössä.Keskeisin rakentamista koskeva määräys on Valtioneuvoston asetus rakennustyönturvallisuudesta (205/2009). Edellä mainitussa asetuksessa kuvataan rakentamiseneri osapuolten keskeiset turvallisuustehtävät aina rakennushankkeen suunnittelu-ja valmisteluvaiheesta itse rakennustyön toteuttamiseen. Tämä 1.6.2009 voimaanastunut asetus kumosi valtioneuvoston päätöksen rakennustyön turvallisuudesta(629/1994) sisällyttäen sen sisällön uuteen asetukseen. Siihen on myös yhdistettysisältö valtioneuvoston asetuksen elementtirakentamisen työturvallisuudesta(578/2003) sekä sosiaali- ja terveysministeriön päätös työtelineiden ja putoamisenestävien suojarakenteiden käytöstä rakennustyössä (156/1998).Rakentamista koskee myös mm. turvallisuusmääräys räjäytystöistä, kuten valtioneuvostonasetus räjäytys- ja louhintatyön turvallisuudesta (644/2011) ja turvallisuusmääräysrakennustyön sukeltajapätevyydestä, kuten valtioneuvoston asetus rakennustyötätekevän sukeltajan pätevyysvaatimuksista ja turvallisuussuunnitelmasta(1088/2011).
44 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 25.3 Eri osapuolten työturvallisuusvelvoitteetlainsäädännössäRakennushankkeen kaikkia suunnitteluun, valmisteluun ja toteuttamiseen osallistuvia,keskeisiä vastuutahoja koskee velvollisuus huolehtia omalta osaltaan siitä, ettätyömaalla työskentelevien turvallisuus ja terveys voidaan turvata.Rakennuttajan huolehtimisvelvoite koskee niitä asioita, joita rakennuttaja voi sekäennakoida että seurata ja joihin rakennuttajalla on mahdollisuus vaikuttaa. Huolehtiminenpitää sisällään tehtävien antamisen ja ne menettelyt, joilla rakennuttaja varmistaatehtävien turvallisen tekemisen.Rakennuttajan keskeisiä turvallisuustehtäviä ovat:nimetä jokaiseen rakennushankkeeseen hankkeen vaativuutta vastaava päteväturvallisuuskoordinaattorinimetä yhteiselle rakennustyömaalle päätoteuttaja tai huolehtia itse päätoteuttajallekuuluvista velvollisuuksistahankkia tarvittavat lähtötiedot suunnitteluun ja laatia ohjeet suunnitteluavartenlaatia suunnittelijoille kirjalliset suunnittelutoimeksiannot, joissa on määriteltysuunnittelijoiden tehtävät ja velvollisuudethuolehtia siitä, että suunnittelun kaikissa vaiheissa otetaan rakennustyönturvallisuus huomioon sekä huolehtia suunnittelun koordinoinnista ja suunnittelijoidenyhteistyöstälaatia rakennushankkeen suunnittelua ja valmistelua varten turvallisuusasiakirja,joka sisältää keskeiset tiedot rakennustyön vaara- ja haittatekijöistälaatia kirjalliset turvallisuussäännöt töiden toteutusta vartenlaatia kirjalliset menettelyohjeet, jotka sisältävät vaatimukset töiden ajoituksestaja erityisistä työmenetelmistä, menettelyt aliurakoinnin järjestämisestäsekä menettelyt työnantajien osalta koskien työhygieenisiä mittauksiahuolehtia, että turvallisuusasiakirjan, turvallisuussääntöjen ja menettelyohjeidentiedot ja niiden muutokset välitetään suunnittelijoille ja päätoteuttajallesekä että nämä tiedot, suunnitelmat ja niistä johtuvat turvallisuustoimenpiteetkäsitellään yhteistyössä ennen rakennustyön alkua ja tarvittaessarakennustyön aikanatarkistaa, että päätoteuttaja on laatinut rakennustöiden turvallisuutta koskevatsuunnitelmat (turvallisuussuunnitelmat) sekä työmaa-alueen käytönsuunnitelmat (työmaasuunnitelmat)valvoa osaltaan sitä, että työmaalla toimitaan turvallisesti ja noudatetaanturvallisuuden osalta sovittuja menettelyjähuolehtia yhteisellä rakennustyömaalla siitä, että jokaisella siellä työskentelevälläon työmaalla liikkuessaan näkyvillä henkilön yksilöivä kuvallinen tunniste(henkilön tunniste)laatia ennen rakennushankkeen päättymistä rakennuskohteen ylläpitoa, huoltoa,kunnossapitoa ja korjaamista koskevat kirjalliset käyttö- ja huoltoohjeet,jotka sisältävät riittävät työturvallisuus- ja terveystiedot.Kaikilla rakennustyömailla täytyy työntekijöillä olla koko ajan näkyvissä työntekijänyksilöivä tunniste. Näin tiedetään keitä rakennustyömaalla työskentelee ja liikkuu.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 45<strong>Tieturva</strong> 2Poikkeuksen tekevät vain tilapäisesti tavaraa työmaalle tuovat henkilöt sekä yksityisenhenkilön omaan käyttöön tapahtuva rakentaminen tai korjaaminen. Henkilötunnisteessatulee olla henkilökohtainen veronumero.Rakennustyömaata johtava tai valvova rakennuttaja huolehtii, että kaikilla työmaallatyöskentelevillä on koko ajan tunniste näkyvillä. Velvoitteen laiminlyönnistä on säädettysakkorangaistus. Työnantajat hankkivat tunnisteet työntekijöilleen ja oppilaitoksethankkivat tunnisteet oppilailleen. Toiminimellä työskentelevät hankkivat tunnisteenitse itselleen omalla kustannuksella.Rakennuttajan turvallisuuskoordinaattorin tehtävätRakennuttajan on nimettävä jokaiselle hankkeelle turvallisuuskoordinaattori, jonkatehtävänä on huolehtia hankkeessa rakennuttajalle kuuluvista turvallisuusvelvoitteista(VNa 205/2009, 5 §). Rakennuttajan on nimettävä tehtävään yksi tai useampiahenkilöitä, jotka vastaavat turvallisuuteen ja terveyteen liittyvien toimenpiteiden yhteensovittamisesta.Turvallisuuskoordinaattoriksi voidaan nimetä luonnollinen henkilötai oikeushenkilö. Tämä ei kuitenkaan vapauta rakennushankkeen toteuttajaa tairakennushankkeen valvojaa heille tässä asiassa kuuluvasta vastuusta.Turvallisuuskoordinaattori hoitaa käytännössä rakennuttajalle määrätyt turvallisuustehtävät.Turvallisuuskoordinaattori toteuttaa mm. seuraavia toimenpiteitä; yhteistoimintaeri osapuolten kanssa, suunnittelutoimeksiannon laadinta, suunnittelijoidentyön yhteensovittaminen ja seuranta sekä turvallisuusasiakirjan ja muiden kirjallistenasiakirjojen laadinta. Lisäksi hänet velvoitetaan asiakirjojen täytäntöönpanon seurantaansekä yhteistoimintaan päätoteuttajan kanssa. ELY-keskusten hankkeilla projektipäällikkötoimii turvallisuuskoordinaattorina.Päätoteuttajan tehtävätPäätoteuttajan on nimettävä hankkeelle vastuuhenkilö, joka huolehtii käytännössäpäätoteuttajan turvallisuustehtävistä (VNa 205/2009 12 § 2 mom.). Vastuuhenkilöänimettäessä on syytä kiinnittää erityistä huomioita henkilön pätevyyteen hoitaa näitäturvallisuustehtäviä. Vastuuhenkilön pitää olla myös päätoteuttajan palveluksessa.Päätoteuttajan tärkeitä työturvallisuustehtäviä ovat työturvallisuussuunnittelu, yhteistyökäytäntöjentoteutus ja toimintojen yhteensovittaminen, turvallisuuden johtaminenja seuranta sekä työmaan siisteydestä ja järjestyksestä huolehtiminen.Päätoteuttajan keskeisiä turvallisuustehtäviä ovat:tehdä tarvittaessa rakennustyöstä ennakkoilmoitus työsuojeluviranomaiselleja antaa ennakkoilmoitus tiedoksi rakennuttajalle ja laittaa se näkyville työmaalleperehdyttää ja opastaa yhteisen rakennustyömaan työntekijät turvalliseentyöskentelyynjohtaa ja valvoa työmaata turvallisuusasioissa (työmaan turvallisuusjohtaminen)kantaa päävastuu työmaan turvallisuussuunnittelustaesittää rakennuttajalle tai rakennuttajan edustajalle rakennustöiden turvallisuuttakoskevat suunnitelmat esim. turvallisuusasiakirjaan perustuva turvallisuussuunnitelmaennen rakennustöiden aloittamistavastata työmaan turvallisuusseurannasta
46 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2tarkastustoiminnan organisointi ja sen hyödyntäminen työmaan turvallisuustoiminnassatehdä yhteistyötä turvallisuuskoordinaattorin kanssa rakentamisen turvallisuuttakoskevassa suunnittelussa ja rakennustyön toteuttamisessaosapuolten välisen yhteistoiminnan ja tiedonkulun järjestäminentoimintojen yhteensovittaminentyömaa-alueen yleisestä järjestyksestä ja siisteydestä huolehtiminen.Vastuunalaiset henkilötRakennustyömaalla pitää jokaisen urakoitsijan nimetä pätevä vastuunalainen henkilöteettämänsä työn johtoon ja valvontaan (VNa 205/2009 12 § 2 mom.). Tämä vaatimuskoskee kaikkia tilanteita, joissa urakoitsijalla on työmaalla yksikin työntekijä. Määräysei edellytä vastuunalaisen henkilön jatkuvaa läsnäoloa työmaalla, mutta hänen pitääolla tavoitettavissa työaikana.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 47<strong>Tieturva</strong> 26 TurvallisuusjohtaminenTurvallisuusjohtamisella tarkoitetaan kokonaisvaltaista turvallisuuden hallintaa, jossayhdistyy sekä menetelmien ja toimintatapojen että ihmisten johtaminen. Turvallisuusjohtaminenpitää sisällään jatkuvan suunnittelun, toiminnan ja seurannan. Yrityksenturvallisuustoiminnan keskeisenä ajatuksena on turvallisuustoiminnan kokonaisvaltainenja jatkuva parantaminen. Se on sekä järjestelmien toimivuuden parantamista ettäolosuhteiden ja ihmisten hyvinvoinnin parantamista.Turvallisuusjohtamisen keskeinen asia on se, että turvallisuusnäkökulma on mukanatyömaan normaalissa johtamisessa. Turvallisuus otetaan tällöin huomioon esimerkiksiaikataulu- ja tuotannonsuunnittelussa, urakoitsijapalavereissa sekä laatimalla työmaallejärjestyssäännöt tai yksityiskohtaisempia turvallisuusohjeita.Hyvän turvallisuusjohtamisen perustana on johdon sitoutuminen. Avoin ja kuuntelevajohtaminen tukee turvallisuutta arvostavaa ilmapiiriä. Johdon tulee myös käytännössäseurata aktiivisesti työmaan turvallisuustoimintaa, puuttua mahdollisiin turvallisuuspuutteisiinsekä näyttää henkilökohtaista esimerkkiä siitä, kuinka toimitaan turvallisestija käyttää omassa työssään suojavälineitä.6.1 Rakennuttajan turvallisuusjohtaminenRakennuttajalla on merkittävä rooli rakennushankkeen turvallisuusjohtamisessa. Kokonaisvaltainenturvallisuuden hallinta alkaa siinä vaiheessa, kun tehdään päätös rakennushankkeentoteuttamisesta ja käynnistetään hankkeen suunnittelu.Rakennuttajan tehtävänä on varmistaa, että hankkeen suunnittelu- ja valmisteluvaiheessaotetaan huomioon toteutuksen työturvallisuus. Rakennuttaja hankkii tarvittavatlähtötiedot suunnitteluun ja ohjaa suunnittelua. Rakennuttajan toimesta tehdäänjo suunnitteluvaiheessa rakennushankkeen riskienarviointia, jonka perusteella laaditaanhankkeelle turvallisuusasiakirja kuvaamaan kyseistä hanketta koskevia erityisiävaaratekijöitä. Näistä rakennuttajan turvallisuustehtävistä vastaa hankkeelle nimettyturvallisuuskoordinaattori.Turvallisuuteen liittyvien valintakriteerien sisällyttäminen urakoitsijoiden valintaperusteisiinon yksi keskeinen rakennuttajan käytössä oleva turvallisuusjohtamisen keino,jolla voidaan vaikuttaa työn toteutuksen turvallisuustasoon. <strong>Liikennevirasto</strong>n toimiessarakennuttajana, se kiinnittää huomiota urakoitsijoiden turvallisuustasoon jasitä kuvaaviin tunnuslukuihin valitessaan rakennushankkeiden toteuttajia. Urakoitsijoiltaedellytetään korkeatasoista ja turvallista toimintakulttuuria sekä tinkimätöntäturvallisuusvaatimusten noudattamista. <strong>Liikennevirasto</strong> on tehnyt lisäksi päätöksensiitä, että <strong>Liikennevirasto</strong>n hankkeilla kaikkien urakoitsijoiden edellytetään käyttävänsamaa riskienarviointimenetelmää suunnitellessaan toteutusta. Riskienarviointejatarkennetaan edelleen rakentamisen aikana.Rakennuttajan turvallisuuskoordinaattori valvoo työmaakokouskäytäntöjen avullaturvallisuusvaatimusten noudattamista ja turvallisuustehtävien hoitamista. Urakoitsijoiltaedellytetään turvallisuustoiminnan raportointia rakennuttajalle. Työmaakokouksissaurakoitsijoiden edellytetään esittävän turvallisuustason seurantaan liittyviätietoja esimerkiksi tapaturmatilastoista, vaaratilanteista ja niistä aiheutuneiden toimenpiteidenseurantaan liittyen ja tuloksia työmaan MVR-mittaustasosta.
48 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 26.2 Turvallisuusjohtaminen työmaalla6.2.1 Työmaan turvallisuusjohtamisen periaatteetTyömaan turvallisuusjohtamista on se, että turvallisuusnäkökulma on mukana kaikissatyömaan johtamisen menettelytavoissa. Työmaan turvallisuusjohtaminen hoidetaantyömaan normaaleilla ohjaamiskeinoilla, kuten töiden suunnittelun, työmaakokousten,palavereiden, turvallisuutta koskevien pelisääntöjen ja turvallisuusohjeidensekä valvonnan avulla.Turvallisuusjohtamisen keinoja ovat: turvallisuutta koskevien työmaan pelisääntöjen laatiminen sekä niistä tiedottaminenmuille työmaan osapuolille turvallisuuden pelisääntöjen noudattamisen valvonta uusien urakoitsijoiden ja heidän työntekijöidensä perehdyttäminen työmaanolosuhteisiin ja turvallisuuden pelisääntöihin yksityiskohtaisten turvallisuusohjeiden laatiminen sekä niistä tiedottaminen yhteistyökäytäntöjen luominen (esim. vaaroista ilmoittaminen) toimintojen yhteensovittaminen mm. aikataulu- ja turvallisuussuunnittelunavulla turvallisuusasioiden seuranta (mm. tarkastustoiminnan organisointi ja yleisenturvallisuusvalvonnan järjestäminen) työmaan työsuojeluorganisaation perustaminen sekä työsuojeluyhteistoiminnankäynnistäminen työmaan muiden osapuolten kanssa turvallisuusasioiden ottaminen mukaan osaksi työmaa- ja urakoitsijapalavereja turvallisuusasioista tiedottaminen työmaalla sattuneiden tapaturmien ja vahinkojen tutkiminen sekä niistä saatavantiedon hyödyntäminen osana turvallisuusjohtamista muiden osapuolten turvallisuustietämyksen ja tarvittavien pätevyyksien varmistaminenja ylläpitäminen (mm. räjäytystöissä tai työskentelyssä tiealueella) kannustaminen hyviin turvallisuussuorituksiin (esim. palkinnot tai kunniakirjat).Päätoteuttajan vastuuhenkilön tehtävänä on johtaa työmaata turvallisuusasioissa elihuolehtia työmaan turvallisuusjohtamisesta. Onnistunut, korkeatasoinen turvallisuudenhallinta edellyttää työnjohdolta jämäkkyyttä, tinkimätöntä turvallisuusohjeidennoudattamisen valvontaa ja välitöntä puuttumista havaittuihin laiminlyönteihin.6.2.2 Tutkimustietoa tärkeimmistä hyvistä turvallisuuskäytännöistäRakentamiseen on luotu hyviä turvallisuuskäytäntöjä, joilla rakennustyömaan tapaturmaluvuton saatu pudotettua lähes kymmenesosaan alan keskiarvoluvuista. Hyvienturvallisuuskäytäntöjen käyttöönotto edellyttää sekä rakennuttajan että päätoteuttajansitoutumista hyvään turvallisuustasoon.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 49<strong>Tieturva</strong> 2Tärkeimpiä rakennustyön hyviä turvallisuuskäytäntöjä ovat seuraavat:1. Johdon sitoutuminen2. Työmaan työturvallisuuden koordinointi ja johtaminen3. Panostus turvallisuushenkilöstöön4. Turvallisuussuunnittelu5. Turvallisuuskoulutus ja perehdyttäminen6. Työntekijöiden osallistuminen ja sitoutuminen7. Turvallisuuden sisällyttäminen tarjouspyyntöihin ja urakkasopimuksiin8. Palaute ja palkitseminen turvallisesta toiminnasta9. Tapaturmien ja vaaratilanteiden raportointi ja tutkiminen10. Turvallisuuden seuranta ja valvonta11. Työmaan turvallisuusohjeet1. Johdon sitoutuminenTyömaan hyvälle turvallisuustoiminnalle luodaan lähtökohdat ja edellytykset yrityksenturvallisuusohjelmassa (työsuojelun toimintaohjelma tai yhdistetty toimintajärjestelmä).Siinä määritellään yrityksen turvallisuustoiminnan suuntaviivat ja se, mitenturvallisuus otetaan huomioon yrityksen johtamisessa, tuotannon suunnittelussa jatoteutuksessa.Johtamistyyli vaikuttaa työskentelyilmapiiriin. Avoin ja kuunteleva johtaminen tukeeturvallisuutta arvostavaa johtamistapaa. Vastuun jakaminen, uusien menetelmien kokeiluja suhtautuminen aliurakoitsijoihin tasavertaisina kumppaneina ovat esimerkkejäavoimemmasta johtamistavasta.Rakennusyrityksen johto, työmaajohto sekä rakennuttaja asettavat yhdessä rakennushankkeelleturvallisuuspäämäärän ja yksityiskohtaiset tavoitteet ja vahvistavatkirjallisen työturvallisuuden kehittämisohjelman. Kehittämisohjelma tehdään jokoyrityskohtaisesti tai suuremmille työmaille erikseen. Tärkeä osa kehittämisohjelmantoteutusta on turvallisuustavoitteiden ja -ohjelman tiedotus koko henkilöstölle. Rakennushankkeenbudjetointi tulee laatia aina siten, että budjetissa otetaan huomioonturvallisten toteuttamistapojen vaatimat kustannukset.Yrityksen ylempi johto ja työmaajohto osallistuvat aika ajoin käytännön turvallisuustoimintaan(työsuojeluorganisaation kokoukset, työmaatarkastukset) ja näyttää henkilökohtaistaesimerkkiä suojavälineiden käytössä. Johto seuraa turvallisuustoimintaavaatimalla siitä säännöllistä raportointia. Jos puutteita esiintyy, johto puuttuu aktiivisestihavaittuihin turvallisuuspuutteisiin ja tekee päätöksiä turvallisuutta parantavistatoimenpiteistä.Turvallisuus on osa työmaajohdon tulosvastuuta ja siihen pohjautuvia palkkioita.
50 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 22. Työmaan työturvallisuuden koordinointi ja johtaminenPäätoteuttajalla on kokonaisvastuu toteutettavasta rakennushankkeesta. Jos päätoteuttajanatoimii pääurakoitsija tai projektinjohtourakoitsija, nimetään työmaan vastuuhenkilöksiuseimmiten rakennustyömaan ns. vastaava mestari tai työmaapäällikkö.Turvallisuustehtävät kuuluvat kuitenkin kaikille työmaalla toimiville urakoitsijoilleja niiden linjaorganisaatioille sekä itsenäisille työnsuorittajille.Linjaorganisaation tehtävänä on vastata turvallisuustoimien suunnittelusta, toteuttamisestaja valvonnasta. Näiltä osin jokainen urakoitsija pääsääntöisesti vastaaomista työntekijöistään ja heidän turvallisuuskäyttäytymisestä.Jokaisen työnantajan tulee nimetä teettämänsä työn johtoa ja valvontaa varten siihenpätevä vastuunalainen henkilö. Kukin työnantaja vastaa omalla vastuualueellaan työturvallisuudesta.3. Panostus turvallisuushenkilöstöönHankkeelle nimetään työsuojelupäälliköksi kokenut työnjohdon edustaja. Työsuojelupäällikkönätoimivan tulee saada työsuojelun peruskoulutus ja tarvittava lisäkoulutus.Työntekijät valitsevat joka työmaalle kaikkien urakoitsijoiden työntekijöitä edustavantyösuojeluvaltuutetun. Myös työsuojeluvaltuutetun tarpeellisesta työsuojelukoulutuksestatulee huolehtia. Työsuojeluvaltuutettu toimii kiinteässä yhteistyössä työmaanjohdon kanssa, seuraa säännöllisesti työympäristön turvallisuuden tasoa ja raportoisiitä työmaan johdolle.Päätoteuttaja huolehtii, että nimetään vastuuhenkilöksi pätevä henkilö, joka tunteetyöturvallisuusmääräykset ja päätoteuttajan turvallisuustehtävät. Kaikki urakoitsijatvelvoitetaan nimeämään pätevä työsuojelun vastuuhenkilö (vastuunalainen henkilö).4. TurvallisuussuunnitteluTurvallisuussuunnittelu on vaarojen tunnistamista ja arviointia sekä kokonaisuuksienja aikataulujen hallintaa siten, että luodaan edellytykset turvalliselle työskentelylle.Turvallisuussuunnittelun lähtökohtana on rakennuttajan tekemä turvallisuusasiakirjaja siihen sisältyvä hankkeen vaarojen arviointi, jotka tehdään ennen työmaalla työskentelynaloittamista. Vaarojen arvioinnissa on tärkeää tunnistaa etenkin erityistävaaraa aiheuttavat työt, työtehtävät, joissa käytetään myrkyllisiä tai muuten vaarallisiaaineita ja materiaaleja, sekä erityistä koulutusta tai menettelytapoja vaativat työt.Havainnollisen työmaasuunnitelman avulla kaikki toimijat voidaan perehdyttää työmaahan.Työmaasuunnitelmassa on kuvattu järjestyksen ja siisteyden ylläpitämiseentarvittavat toimenpiteet, esimerkiksi materiaalien varastointi ja siirrot. Vaarallisistatöistä tulee tehdä erillissuunnitelmat, jotka perustuvat työvaihekohtaisille vaarojenarvioinneille.Urakoitsijat tekevät omista töistään tarvittavat suunnitelmat ennen töiden aloittamistaja päätoteuttaja tarkastaa ja hyväksyy suunnitelmat ennen töiden aloittamista. Mikälityömaan olosuhteet muuttuvat olennaisesti, tulee niihin liittyvät suunnitelmattarkistaa mm. uusimalla vaarojen arviointi. Tarvittaessa päätoteuttaja opastaa urakoitsijoitasuunnitelmien teossa.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 51<strong>Tieturva</strong> 25. Turvallisuuskoulutus ja perehdyttäminenPäätoteuttaja perehdyttää kaikki työmaalle tulevat turvalliseen työskentelyyn. Jokaisenurakoitsijan ja työntekijän on tunnettava yhteisen työmaan perehdyttämisaineistoja toimintatavat. Ennen vaarallisten töiden aloittamista käydään työntekijöidenkanssa lyhyesti läpi työn vaatimat turvallisuustoimet. Samaa sovelletaan uusiin javaativiin työtehtäviin.Hyvänä käytäntönä on, että päätoteuttaja järjestää urakoitsijoille aika ajoin turvallisuuskoulutusta.On myös hyvä käytäntö, että kukin työnantaja järjestää aika ajointyöntekijöilleen syventävää työturvallisuuskoulutusta keskeisistä turvallisuusasioista.6. Työntekijöiden osallistuminen ja sitoutuminenTyöntekijöiden aktiivinen osallistuminen turvallisuustoimintaan on ehdoton edellytysturvalliselle työmaalle. Työntekijöiden mielipiteitä tulee kuunnella ja heidän osallistumistaanturvallisuustoimenpiteiden toteuttamiseen tulee tukea. Turvallisuustavoitteidenmäärittelyssä mukana olleet työntekijät sitoutuvat paremmin asetettuihin tavoitteisiin.Työnantajan tulee tukea työntekijää, joka käyttää oikeuttaan pidättäytyäselvästi vaarallisesta työstä. Samoin tuetaan aloitteiden tekemistä.7. Turvallisuuden sisällyttäminen tarjouspyyntöihin ja urakkasopimuksiinTurvallisuus on yksi kriteeri urakoitsijoiden valinnassa. Tilaajan määrittelemät turvallisuusperiaatteetja -vaatimukset sisällytetään tarjouspyyntöihin, ne ovat mukanakaikissa urakkasopimusneuvotteluissa ja ne kirjataan sopimuksiin. Tilaaja määritteleeturvallisuuden minimiehdot, joista ei koskaan tingitä. Tilaaja tiedottaa urakoitsijoilleturvallisuuden minimiehdoista ja arvostamistaan turvallisuusasioista, jotta urakoitsijatvoivat panostaa niihin. Vaatimusten tulee olla realistisia, tarkkoja ja niillä tuleeolla selkeä tärkeysjärjestys.Tilaaja seuraa ja arvioi urakoitsijoiden toimintaa (ml. työturvallisuus) ja antaa palautettatoteutuksesta. Tekemällä laadukasta työtä urakoitsija pääsee tilaajan hyväksyttyjenurakoitsijoiden luetteloon. Tarvittaessa urakoitsijoille annetaan koulutusta laatuasioista.Yhteisiä asioita (ml. työturvallisuus) käsitellään viikoittain urakoitsija- jaaikataulukokouksissa. Samoin on määritelty selvät pelisäännöt, mitä seuraa, jos jokuosapuoli laiminlyö sovittuja turvallisuusvelvoitteitaan. Toisaalta muistetaan, että urakoitsijoillaon hyvää erikoisosaamista, mikä kannattaa ottaa työmaalla käyttöön.8. Palaute ja palkitseminen turvallisesta toiminnastaHyvät turvallisuuskäytännöt edellyttävät kaikilta työmaalla työskenteleviltä turvallisuustavoitteidenmukaista toimintaa. Jotta turvalliset toimintatavat saataisiin toimiviksikäytännöiksi työmaalla, annetaan turvallisista työsuorituksista positiivista palautetta.Positiivinen palaute kannustaa ja ohjaa turvalliseen toimintaan. Johdon antamapalaute omalle henkilöstölle voi olla sanallinen tunnustus oikeasta toiminnasta,mutta tehokkaimmaksi palautteeksi on todettu rahallisen palkkion antaminen.9. Tapaturmien ja vaaratilanteiden raportointi ja tutkiminenRakennuttaja velvoittaa muut urakoitsijat ilmoittamaan ja tutkimaan työntekijöilleensattuneet tapaturmat. Tapaturmat käsitellään urakoitsija- tai viikkopalavereissa. Va-
52 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2kavista tapaturmista tehdään välittömästi ilmoitukset poliisille ja työsuojeluviranomaiselle,sähkötapaturmista lisäksi Turvatekniikan keskukselle.Työmaalla sattuneista työtapaturmista ja vaaratilanteista tehdään aina tutkinta, jossamietitään erityisesti keinoja vastaavien tilanteiden välttämiseksi. Tutkinnassa on mukanatyömaan vastuuhenkilö, tapaturman uhrin lähin esimies, työsuojeluvaltuutettusekä mahdollisesti tapaturman uhri. Tapaturmien ja vaaratilanteiden tutkinnassa eietsitä syyllisiä vaan syitä, miksi tapaturma sattui. Tutkinnan pohjalta syntyvistä jasovituista torjuntatoimenpiteistä tiedotetaan rakennustyömaalla sekä mahdollisestilaajemmin yrityksen henkilöstölle.10. Turvallisuuden seuranta ja valvontaTurvallisuusseurantaan kuuluvat sekä normaali turvallisuuden valvonta että työmaallatehtävät turvallisuuteen liittyvät tarkastukset, kuten työmaan viikoittaiset kunnossapitotarkastukset,kaluston vastaanottotarkastukset sekä telineiden ja nostokalustonkäyttöönottotarkastukset. Vastuu turvallisuusseurannan järjestämisestä kuuluupäätoteuttajalle. Valvontaan kuuluu, että esille tulleisiin poikkeamiin ja vaaratilanteisiinpuututaan ja tehdään tarvittavat toimenpiteet niiden poistamiseksi. Työmaallapuututaan aina vaaralliseen toimintaan, kuten vaarallisen työmenetelmän käyttöön,turvallisuusohjeiden noudattamatta jättämiseen ja suojaimien käytön laiminlyönteihin.Tarkastusten tuloksia käsitellään urakoitsijakokouksissa tai muissa työpalavereissa jasovitaan niiden pohjalta uusia turvallisuuskäytäntöjä. Tarkastustoiminnan myötä voiilmetä tarvetta lisätä tai muuttaa työmaan turvallisuussääntöjä ja -ohjeita. On tärkeää,että niille urakoitsijoille ja työntekijöille, joiden toiminta aiheuttaa vaaroja, annetaanvälittömästi palautetta.11. Työmaan turvallisuusohjeetTyömaalle määritellään menettelytavat (turvallisuusohjeet) turvallisuusasioiden varmistamiseksi.Työmaan turvallisuusohjeet pohjautuvat rakennuttajan laatimaan turvallisuusasiakirjaan,työmaan alkuvaiheessa tehtyyn turvallisuussuunnitteluun (mm.turvallisuus- ja työmaasuunnitelma sekä vaarojenarvioinnit) ja muihin turvallisuusvaatimuksiin.Työmaan turvallisuusohjeissa on koko työmaata koskevia sääntöjämerkittävistä turvallisuusriskeistä, jotka kaikkien on otettava huomioon työskennellessäänja liikkuessaan samoissa työtiloissa.Työmaan turvallisuusohjeet voidaan esittää esimerkiksi työmaan turvallisuusoppaana,työmaan järjestysohjeina tai työmaaohjeena. Hyvä käytäntö on jakaa työmaanturvallisuusohjeet (esim. taskupainoksena) jokaiselle työntekijälle.6.2.3 Turvallisuusasiat osana kokouskäytäntöjäHyvä turvallisuusjohtaminen edellyttää, että kokouksissa ja palavereissa käsitelläänturvallisuusasioita, ja yleensä asioista sovittaessa otetaan aina huomioon myös turvallisuuskysymykset.Aloituskokouksissa/-palavereissa sekä muissa urakoitsijapalavereissa tai -kokouksissaon käsiteltävä turvallisuuteen liittyviä asioita, kuten:
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 53<strong>Tieturva</strong> 2aikataulutilanne (esim. turvallisuuteen ja töiden yhteensovittamiseen vaikuttavatpoikkeamat ja viivästymiset)eri urakoitsijoiden ja itsenäisten työnsuorittajien töiden vaikutus työmaan tulevaanyleisaikatauluun (esim. yhteensovitus, vaikutukset toisten töiden turvallisuudelle)turvallisuusasioihin liittyvä yleinen tiedotus (mm. ilmoitustaulut, tiedotteet,tilaisuudet)laadittavat turvallisuussuunnitelmat (mm. laadinta/tarkastus/jakelu)eri osapuolten vastuunalaiset henkilöt turvallisuusasioiden kannalta (mm.nimeäminen, pätevyydet)työmaalle tulevien alihankkijoiden ja työntekijöiden ilmoittaminen päätoteuttajalle(henkilöluettelot ja henkilökortit, ml. rakennusalan työterveyskortti)perehdyttäminen työmaahan (mm. tilaisuudet, seuranta, aineisto)turvallisuusseuranta ja -valvonta (esim. tarkastuksissa havaittujen puutteidenkorjaaminen, tarkempien turvallisuusohjeiden antaminen)henkilönsuojaimien käyttö (mm. lisäohjeet, puutteet, sanktiot)työmaan järjestys ja siisteys (mm. lisäohjeet, puutteet)työsuojeluyhteistyön käynnistäminen (esim. yhteyshenkilöt, työsuojelutoimikunta,työsuojelupäällikön nimeäminen)työmaalla sattuneet tapaturmat ja vahingot, liikenneonnettomuudet sekä läheltäpiti -tapaukset (esim. tiedottaminen, tutkinta)edellisten palaverien esiintuomien ongelmien ja puutteiden korjaamisen varmistaminensovituista asioista tiedottaminen omassa organisaatiossa tai muille osapuolille(mm. alihankkijat, rakennuttaja, tienkäyttäjät, viranomaiset).6.2.4 Turvallisuuden varmistaminen ennen rakennushankkeen käynnistämistä jatöiden aloittamistaRakennuttajan turvallisuuskoordinaattorin edellytetään varmistavan, että päätoteuttajaon tehnyt työturvallisuutta koskevia suunnitelmia sekä rakennustyömaa-alueenkäytön suunnitelmat. Päätoteuttajan on esitettävä nämä suunnitelmat rakennuttajalleennen töiden aloittamista. Rakennuttajan turvallisuuskoordinaattorin laatimien asiakirjojeneli turvallisuusasiakirjan, turvallisuussääntöjen ja menettelyohjeen tiedot,suunnitelmat ja niistä johtuvat turvallisuustoimenpiteet on käsiteltävä yhteistyössäpäätoteuttajan kanssa ennen rakennustyön alkua. Käsittely voidaan toteuttaa aloituspalaverissatai muussa yhteispalaverissa.Ennen töiden aloittamista pitää päätoteuttajan varmistaa, että turvallisuuteen liittyvistäasioista on sovittu riittävästi muiden urakoitsijoiden ja itsenäisten työnsuorittajienkanssa ja että mahdolliset epäselvyydet turvallisuusasioiden hoitamisessa onselvitetty.Päätoteuttajan on varmistettava seuraavat asiat: työmaalla ja sen muilla osapuolilla on tarvittava turvallisuusaineisto (esim.turvallisuusasiakirja, rakennuttajan turvallisuussäännöt ja menettelyohjeet(VNa 205/2009 8 §), työmaan järjestyssäännöt ja -ohjeet, liikennejärjestelyjäkoskevat ohjeet) tarpeellinen koko työmaata koskeva turvallisuussuunnittelu on tehty (esim.työmaa- ja turvallisuussuunnitelma) vaarallisista töistä ja työvaiheista on tehty riskienarviointi muu turvallisuussuunnittelu on käynnistetty (vaaralliset työt ja työvaiheet)
54 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2 työmaan liikenteen järjestelyt ja autojen pysäköintipaikat on suunniteltu/sovittu[esim. työmaasuunnitelmassa (VNa 205/2009 11 §)] työmaan lähellä olevien tuotantolaitosten tai muiden läheisyydessä olevientoimintojen vaikutukset työhön on tiedostettu ja selvitetty työmaahan perehdyttäminen (Työturvallisuuslaki eli TTL 738/2002 14 § jaVna 205/2009 3 §) on kunnossa ja perehdyttämisaineisto ja -ohjeet on välitettymuille osapuolille (tarvittaessa varmistetaan, että perehdyttäminen annetaansopimusten mukaisesti) turvallisuusasioiden tiedonkulusta on sovittu (esim. onnettomuustilanteessa) työmaalla tehtävästä turvallisuusseurannasta (mm. viikoittaiset kunnossapitotarkastuksetVNa 205/2009 16 §) sekä yleisestä turvallisuusvalvonnasta(mm. liikennejärjestelyjen) on sovittu muiden urakoitsijoiden ja itsenäistentyönsuorittajien kanssa työmaalla on riittävästi henkilönsuojaimia ja niiden käytöstä on annettu selkeätmääräykset [suojaimet on valittu riskienarvioinnin perusteella (TTL738/2002 10 § ja VNp 1407/1993)] rakennustyömaalla on käytettävä suojakypärää ja rakennustyössä on käytettävätyön ja työolosuhteiden edellyttämää henkilökohtaista silmien suojausta(VNa 205/2009 71 §) ensiapuvalmius on kunnossa [ensiaputaitoisia on riittävästi ja ensiaputarvikkeitaon saatavilla (TTL 738/2002, 46 § ja 47 §)] kaluston yleinen turvallisuus on varmistettu (mm. käyttötarkoitukseen sopivuus,liikennekelpoisuus) koneiden ja muiden työvälineiden vastaanottotarkastukset (VNa 205/2009 19§) on tehty ja tarkastuskäytännöstä on sovittu muiden osapuolten kanssa nostokaluston ja telineiden käyttöönottotarkastuskäytännöstä (VNa205/2009 15 §) on sovittu kaluston havaittavuus on riittävä (esim. havaittavuus on tarkastettu vastaanottotarkastustenyhteydessä) tapaturmien ja läheltä piti -tapausten ilmoittamisesta ja tutkimisesta on sovittu(esim. pelisäännöt, tutkintaryhmät) muiden urakoitsijoiden työntekijöiden ja alihankkijoiden työmaalle tulon ilmoittamisestaon sovittu tavaroiden vastaanotto- ja lastauspaikat on sovittu (esim. työmaasuunnitelmassa) tarvittavat tilat (mm. toimistot, sosiaalitilat, varastot) ovat riittävät ja kunnossa(mm. valaistus, vesi, lämpö) käytössä on alkusammutuskalustoa ja työmaan paloturvallisuusmääräyksetovat kaikkien osapuolten tiedossa.6.2.5 Turvallisuuden pelisääntöjen laatiminenPäätoteuttajan on hyvä laatia koko työmaata koskevat turvallisuuteen liittyvät pelisäännötmm. niistä asioista, joihin voi liittyä merkittäviä riskejä. Pelisäännöt käsittelevätesimerkiksi seuraavia asioita: yhteisen työpaikan järjestys, työmaaliikenne ja yleinen liikenne tupakointi tulitöiden tekeminen sähkövirran saanti ja käyttö toimintaohjeet onnettomuustilanteissa esiin tulleiden vaarojen ja puutteiden ilmoittaminen, tapaturmista ilmoittaminen
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 55<strong>Tieturva</strong> 2töiden tekemisjärjestys, aikataulutus sekä muutoksien ilmoittaminenyhteistyötavat ja yhteiset pelisäännötperehdyttäminentiedonkulku ja töiden yhteensovittaminentarkastustoimintavastuurajat ja -alueetsopimusasiattyömaalla noudatettavat yksityiskohtaiset turvallisuusohjeetsiisteys ja yleinen järjestys, jätehuolto.Yhteistä työmaata varten laadittujen turvallisuuden pelisääntöjen noudattamista pitäämyös valvoa ja valvonnan on oltava päivittäistä. Erityisesti työmaan alkuvaiheessakannattaa päättäväisesti ja johdonmukaisesti puuttua turvallisuussääntöjen noudattamattajättämiseen. Sääntörikkomus voi koskea työmaan omia turvallisuuden pelisääntöjätai yleisiä turvallisuusmääräyksiä. Tarvittaessa käytetään sopimusten mukaisiasanktioita tarpeellisten korjausten aikaan saamiseksi.ELY-keskusten hankkeilla hallinnolliset laiminlyönnit on sanktioitu. Jos urakoitsijalaiminlyö sopimusasiakirjojen mukaista velvollisuuttaan, siitä seuraa sanktio. Esimerkiksijos urakoitsija: ei pidä yhteyttä tilaajaan (valvoja, liikennekeskus) tai ei ole yhteydessä viereisten alueiden urakoitsijoihin tai tekee vähäisen laiminlyönnin viranomaistehtävissä ja maastopalveluissaesim. ei anna lausuntoja määräajassa tai asiallisesti riittävinä jättää huolehtimatta liikennejärjestelytehtävistä, työturvallisuusvelvoitteistatai ympäristövaatimuksista (suolan käyttö erikseen) laiminlyö toiminta- ja laatusuunnitelman päivittämisen tai laiminlyö raportoinnin.Ensimmäisestä laiminlyönnistä annetaan kirjallinen muistutus ja sen jälkeisistä laiminlyönneistämäärätään työn ehtojen mukainen sakko. Lisäksi tilaaja voi asettaamääräajan toiminnan saattamiseksi sopimuksen edellyttämään kuntoon. Pysyväluonteinenlaiminlyönti katsotaan uudeksi laiminlyönniksi ja siitä määrätään seuraavanasteen sanktio, ellei urakoitsija korjaa laiminlyöntiä tilaajan asettamassa kohtuullisessamääräajassa.6.2.6 Turvallisuusohjeiden sisältöTyömaan turvallisuuden pelisääntöjen lisäksi voi olla tarpeen laatia yksityiskohtaisempia,teknisluonteisia turvallisuusohjeita. Näitä turvallisuusohjeita voidaan laatiatilanteisiin, joissa tulee suojautua tietyiltä erityisvaaroilta tai toimia tietyllä tavallaturvallisuuden varmistamiseksi.Yksityiskohtaisiin turvallisuusohjeisiin voidaan liittää myös muiden tahojen antamiaturvallisuusohjeita. Näitä tahoja ovat mm. sähkö-, tele- ja kaasuyhtiöt, koneita ja kemikaalejavalmistavat yritykset, eri viranomaiset, vakuutusyhtiöt sekä kunnat.Seuraavassa on esimerkkejä asioista, joista tulisi antaa yksityiskohtaiset turvallisuusohjeet: henkilönsuojaimet ja niiden käyttö putoamissuojauksen järjestäminen valutyöt
56 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2nostotyötmuottityötelementtityötpalovaarallisten työt ja tulityötsäiliötyöttyömaan liikennejärjestelytkaluston käyttö.Turvallisuusohjeissa kerrotaan selkeästi se, miten pitää toimia. Turvallisuusohjeidenlaadinnassa on ajateltava ohjeiden käyttäjää. Ohjeiden pitää olla selkeitä ja helpostiluettavia. Ohjeet eivät saa olla liian pitkiä, koska liiallinen pituus vähentää lukuhalukkuutta.Työmaalle voidaan laatia oma turvallisuusopas, jossa on kattavasti kaikki työmaatakoskevat turvallisuusasiat. Työmaan turvallisuusopas voi esimerkiksi muodostuatyömaan turvallisuutta koskevista pelisäännöistä, työmaalla noudatettavista turvallisuusohjeistaja rakennuttajan antamista turvallisuusaineistoista (mm. turvallisuusasiakirja,turvallisuussäännöt ja menettelyohjeet, esim. <strong>Liikennevirasto</strong>n tekniset ohjeet).Ratatyössä turvallisuusohjeen laatimisessa on otettava huomioon rautatiejärjestelmänturvallisuus. Turvallisuusohje on toimitettava <strong>Liikennevirasto</strong>n valvojille tiedoksi.Lisäksi ratatyömaalla on pidettävä luetteloa siellä työskentelevistä yrityksistä ja heidäntyöntekijöistään. Luettelossa pitää olla tiedot pätevyyksistä ja perehdyttämisestä.6.2.7 Työmaan toimintojen yhteensovittaminenTurvallisuuden kannalta kriittisistä ja yhteensovittamista vaativista asioista sovitaanpäätoteuttajan johdolla (TTL 738/2002 51 §).Yhteensovittamista vaativat: sellaiset toiminnot, joista voi aiheutua vaaraa muille samoissa tiloissa työskenteleville(kuten työskentely toisten yläpuolella, kulkureittien tilapäinensulkeminen ahtauden vuoksi tai nostojen ajaksi) tilapäiset muutokset suojauksissa (esim. aukkojen suojaus, kaiteet) töiden aikataulut ja töiden tekemisjärjestykset yhteisten laitteiden ja välineiden käyttö (esim. liikenteenohjauslaitteet, varoitusautot,telineet, nostolaitteet, valaistus, sähkö) yhteiset toimintatavat (esim. vaaroista ilmoittaminen, ilmoitukset suuristanostoista ja muutoksista aikatauluissa, kuka mistäkin vastaa, kehen voi ottaayhteyttä).6.2.8 Turvallisuusosaamisen varmistaminenJokaisen työntekijän on tunnettava rakennustyömaan vaara- ja haittatekijät sekä niidenpoistamiseen tarvittavat toimenpiteet. Päätoteuttajan on panostettava työntekijöidenja urakoitsijoiden turvallisuusosaamisen parantamiseen. Päätoteuttajan on jolainsäädännön perusteellakin perehdytettävä yhteisen rakennustyömaan työntekijät,jokainen urakoitsija ja itsenäinen työnsuorittaja työmaan turvallisuuden pelisääntöihinja turvallisuusohjeisiin niin, että kaikilla on riittävät tiedot turvallisesta työskentelystä(VNa 205/2009 3 §). Vastuuhenkilö huolehtii, että uuden tai työntekijöille muu-
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 57<strong>Tieturva</strong> 2ten oudon työmenetelmän, kemikaalin, koneen tai työvälineen osalta omat työntekijätsaavat riittävän opastuksen. Perehdyttämisen apuvälineenä käytetään muistilistaa,jonka avulla varmistetaan, että kaikki tarpeellinen tulee järjestelmällisesti läpikäytyä.Perehdyttämismuistilistan avulla annettu perehdyttäminen dokumentoidaan.Suurissa rakennushankkeissa on todettu hyväksi käytännöksi säännöllisin väliajoinjärjestetyt lyhyet uusien työntekijöiden perehdyttämistilaisuudet. Urakoitsijat sekäheidän työntekijänsä on velvoitettu osallistumaan näihin tilaisuuksiin. Paras toteutusmuotoon työmaan tiloissa järjestettävä tiivis tietoiskutyyppinen koulutus. Perehdytystilaisuudessavoidaan järjestää kirjallinen koe, jolla varmistetaan, että tarvittavattiedot on opittu.Tietylle ammattiryhmälle (esim. työnjohto, kuljettajat tai liikenteenohjaajat) suunnattuaturvallisuuskoulutusta järjestetään esimerkiksi uusista turvallisuusmääräyksistätai muista muutoksista turvallisuusasioissa. Kun työmaalla havaitaan merkittäviä uusiavaara- tai haittatekijöitä, päätoteuttajan kannattaa järjestää niihin liittyvää turvallisuuskoulutustatai perehdyttämistä.Päätoteuttajan on syytä liittää omien aliurakoitsijoidensa sopimuksiin työmaan turvallisuuttakoskevat pelisäännöt, rakennuttajan antamat turvallisuusohjeet (mm. turvallisuusasiakirjan,turvallisuussääntöjen ja menettelyohjeen tiedot) ja muut työmaatavarten annetut turvallisuusohjeet.Päätoteuttajan järjestämä perehdytys ei poista sitä velvoitetta, että jokainen urakoitsijaon vastuussa omien työntekijöidensä riittävästä perehdyttämisestä. Urakoitsijoidenpitää myös oma-aloitteisesti varmistaa omien työntekijöidensä tietämys työmaanolosuhteista ja töiden riskeistä. Urakoitsijan pitää välittää päätoteuttajan antamatturvallisuustiedot omille työntekijöilleen ja aliurakoitsijoilleen.6.2.9 Tiedottaminen turvallisuusasioistaTehokkaalla ja kattavalla turvallisuusasioista tiedottamisella varmistetaan, että kaikkityömaalla toimijat ovat tietoisia suunnitelmista ja vallitsevista olosuhteista. Perehdyttämisenyhteydessä voidaan hoitaa osa turvallisuusasioiden tiedotuksesta.Työmaalla pitää tiedottaa sellaisista olennaisista muutoksista suunnitelmissa, aikatauluissa,vaatimuksissa tai olosuhteissa, jotka voivat synnyttää vaaratilanteita taitarpeita muuttaa turvallisuustoimia.Kun tiedotetaan kirjallisesti, huolehditaan siitä, että kaikki asianosaiset saavat tiedot.Tiedotteita voidaan jakaa esimerkiksi yleisille ilmoitustauluille sekä tauko- ja ruokailutiloihin.Kaikki työmaalla pidettävät kokoukset ja palaverit sekä mahdollisesti ilmestyvätinfolehdet tai työmaan tiedotteet ovat hyviä kanavia välittää turvallisuustietoa.Tiedottamisessa ei riitä pelkkä kirjallinen materiaali. Tarvittaessa järjestetään tärkeimmistäturvallisuusasioista tiedotustilaisuuksia. Tilaisuuksien osanottajat velvoitetaanvälittämään saamansa tieto edelleen. Tiedon perillemeno varmistetaan ainaaliurakoitsijoiden työntekijöihin asti.
58 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 26.2.10 Turvallisuustoiminnan seuranta ja palauteTurvallisuustoiminnan tuloksia pitää seurata, koska seuraaminen viestii asian tärkeydestä.Kun halutaan vahvistaa turvallisuuteen tähtäävää käyttäytymistä, niin tehokkaimminsitä edistetään antamalla turvallisista suorituksista positiivista palautetta.Hyvä palaute on positiivista, varmaa, nopeaa ja omakohtaista.Hyväksi havaittuja käytäntöjä ovat seuraavat: sattuneiden työtapaturmien määrien osalla seurataan esimerkiksi sitä, kuinkamonta päivää on työskennelty ilman tapaturmia käytetään järjestysindeksiä (esim. MVR-mittari), jolla seurataan työmaankeskeisiä työympäristötekijöitä sekä työskentelytapoja asetetaan tavoitetaso työmaan järjestysindeksille rakennuttajan/päätoteuttajan antama suullinen palaute hyvistä turvallisuussuorituksista(esim. oikeiden työtapojen noudattaminen, suojalaitteidenkäyttäminen ja järjestysindeksin tavoitetason ylittäminen) rakennuttaja/päätoteuttaja palkitsee turvallisuusasioissa menestyviä urakoitsijoita(esim. jakamalla kunniakirjoja tai antamalla pieniä kannustuspalkintoja).
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 59<strong>Tieturva</strong> 27 Työmaan turvallisuussuunnitteluPäätoteuttaja vastaa työmaan turvallisuussuunnittelusta. Työmaan turvallisuussuunnitteluon osa työmaalla tapahtuvaa muuta suunnittelua. Rakennuttajan työturvallisuuteenliittyvät tehtävät suunnittelu- ja valmisteluvaiheessa ovat perustana työmaan turvallisuussuunnittelulleja turvallisuusasioiden riittävälle ja oikea-aikaiselle huomiolletuotannon- ja työnsuunnittelussa.Turvallisuussuunnittelun tavoitteena on, että ennen rakennustöiden aloittamista suunnitellaaneri töiden ja työvaiheiden tekeminen sekä niiden ajoitus siten, että työt ja työvaiheetvoidaan tehdä turvallisesti ja aiheuttamatta vaaraa työmaalla työskentelevilletai muille työn vaikutuspiirissä oleville.Lainsäädännössä on velvoitteita myös muiden rakennushankkeen osapuolten, kutensuunnittelijoiden, työnantajien ja itsenäisten työnsuorittajien turvallisuustehtäville.Vaikka turvallisuussuunnittelusta päävastuu on päätoteuttajalla, on muidenkin urakoitsijoidenja itsenäisten työnsuorittajien noudatettava turvallisuussuunnittelun periaatteitaomissa töissään.7.1 Turvallisuussuunnittelu työmaan alussa7.1.1 Turvallisuussuunnittelun vastuutahotTyömaan päätoteuttajalla on päävastuu työmaalla tapahtuvan turvallisuussuunnitteluntoteuttamisesta. Päätoteuttaja ohjaa ja koordinoi rakennustyömaan turvallisuusasioita.Päätoteuttaja hyödyntää työssään rakennuttajan nimeämän turvallisuuskoordinaattorinlaatiman turvallisuusasiakirjan, turvallisuussääntöjen ja menettelyohjeentietoja ja muita työmaan turvallisuutta varmistavia toimenpiteitä.Turvallisuussuunnittelu on osa työmaalla tapahtuvaa muuta suunnittelua ja työmaanohjauksen normaalikäytäntöjä. Turvallisuussuunnittelu tulee ottaa huomioon aikataulusuunnittelussa,työmaan hankintatoimessa, ali- ja sivu-urakoitsijoiden ohjauksessa,työntekijöiden perehdyttämisessä sekä taloudellisissa suunnitelmissa. Turvallisuussuunnitteluon ennen kaikkea sitä, että työmaata johdetaan suunnitelmallisesti ja eritöistä ja työvaiheista tehdään kirjalliset suunnitelmat.Jokaisen urakoitsijan ja itsenäisen työnsuorittajan pitää omalta osaltaan noudattaapäätoteuttajan laatimia turvallisuussuunnitelmia ja niissä määrättyjä sääntöjä työmaanturvallisuuden varmistamiseksi. Jokaisen urakoitsijan ja itsenäisen työnsuorittajantulee omissa töissään noudattaa turvallisuussuunnittelun periaatteita ja tehdäomiin töihinsä liittyvää riskienarviointia ja turvallisuussuunnittelua.7.1.2 Riskienarviointi osana turvallisuussuunnitteluaRiskienarvioinnilla tarkoitetaan työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta vaarantavientekijöiden tunnistamista, vaarojen aiheuttamien riskien suuruuden määrittämistä jariskien merkityksen arviointia. Riskin suuruuteen vaikuttavat tarkasteltavan haitallisentapahtuman todennäköisyys ja seurausten vakavuus.Rakennuttajan turvallisuuskoordinaattori tekee rakennustöiden riskienarviointia mm.laatiessaan hankkeesta turvallisuusasiakirjan. Päätoteuttajan pitää ottaa huomioon
60 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2turvallisuusasiakirjan ja muiden rakennuttajan asiakirjojen tiedot omassa riskienarvioinnissaanja turvallisuussuunnittelussaan.Päätoteuttajan on tehtävä ennen rakennustyön aloittamista kirjallisesti työturvallisuuttakoskevat suunnitelmat. Niiden mukaan työt, työvaiheet ja niiden ajoitus järjestetäänmahdollisimman turvallisiksi ja niin, ettei niistä aiheudu vaaraa työmaallatyöskenteleville ja muille työn vaikutuspiirissä oleville (VNa 205/2009 10 §).Päätoteuttajan on riittävän järjestelmällisesti selvitettävä ja tunnistettava työtehtävistä,työolosuhteista ja työympäristöstä aiheutuvat rakennustyön yleiset vaara- jahaittatekijät ja poistettava ne asianmukaisin toimenpitein sekä milloin niitä ei voidapoistaa, arvioitava niiden merkitys työmaalla työskentelevien ja muille työn vaikutuspiirissäolevien turvallisuudelle ja terveydelle.1. 1. Arvioinnin suunnittelulähtötiedot2. 2. Vaarojen tunnistaminenvaaratekijät, vaaratilanteet, vaaralle altistuvat ihmiset3. Riskin suuruuden määrittäminenTodennäköisyyksienarviointiSeurauksienarviointi6. 6.ToimenpiteidenarviointiSeurantaPalaute4. 4. Päätökset tarvittavista toimenpiteistä5. 5. Toimenpiteiden toteuttaminenKuva 4.Riskianalyysin vaiheet.Riskienarviointi tehdään osana työnsuunnittelua arvioimalla eri työvaiheiden riskit.Riskienarviointisuunnitelmaa päivitetään suunnitelmien tarkentuessa. Riskienarvioinnintavoitteena on saada rakennustyömaan riskit hallintaan. Arviointi on tehtäväjärjestelmällisesti ja luotettavasti, joten on syytä käyttää yleisesti hyväksyttyjä jatunnettuja riskienarviointimenetelmiä.Päätoteuttajan on ennen rakennustyön aloittamista suunniteltava rakennustyömaaalueenkäyttö. Työmaan aluesuunnitelman laadinnan yhteydessä päätoteuttajan onriittävän järjestelmällisesti selvitettävä ja tunnistettava työmaa-alueen järjestelyyn,toteutukseen ja käyttöön liittyvät vaara- ja haittatekijät (VNa 205/2009 11 §).Päätoteuttajan on arvioitava, milloin vaarallisista töistä ja työvaiheista pitää laatiariskienarviointi osana tämän työn suunnittelua (turvallisuussuunnitelmaa). Esimerkiksihankalista työnaikana tehtävistä liikennejärjestelyjen toteuttamisista ja muutoksistatai vaativista purku-, nosto- ja räjäytystöistä voi olla syytä laatia riskienarviointiosana näiden töiden suunnittelua. Päätoteuttaja voi liittää riskienarvioinnin laadintakäytännötosaksi työmaan järjestyssääntöjä tai työmaata koskevia turvallisuusohjeita,jolloin myös työmaan muut osapuolet osallistuvat riskienarviointiin.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 261<strong>Liikennevirasto</strong> käyttää rakennushankkeen riskinarvioinnissa infrariskikarttoja ja riskimatriisia.Infrariskikartta sisältää aihealueittain jaoteltuja avainsanoja. Siinä ohjataantarkastelemaan hankkeen toteutuksen riskejä liittyen toimintaympäristöön, liikenteeseen,vaarallisiin töihin, muihin toimintoihin, työterveys- ja turvallisuusasioihinsekä käyttöönottoon. Työväline sisältää riskimatriisin tunnistettujen riskien suuruudenarviointiin. Sen avulla riskit jaotellaan merkittäviin, sietämättömiin ja kohtalaisiin,joille on suunniteltava toimenpiteet, sekä vähäisiin ja merkityksettömiin, joidenhallitseminen ei edellytä toimenpiteitä. Riskienhallintasuunnitelmassa suunnitellaantoimenpiteitä riskien hallitsemiseksi. <strong>Liikennevirasto</strong> edellyttää omissa urakoissaankäytettävän tätä 2009 julkaistua Infra-alan riskienarviointimenetelmää.Riskienhallinnan sisällyttämistä turvallisuussuunnitteluun rakennuttajan näkökulmastaon määritelty kuvassa 5. Riskienhallinta kulkee hankkeessa mukana vaiheesta toiseen.SuunnittelunvaiheHankesuunnitteluSuunnitteluRakennuttamisenvalmistelu vaiheTuotannonsuunnitteluOsapuoletTilaaja Suunnittelija Rakennuttaja UrakoitsijaVaara- jahaittatekijöidentunnistaminenR i s k i e n a r v i o i n t iDokumentointiTurvallisuusselvitysTurvallisuusasiakirjaTurvallisuusasiakirjantarkistusTurvallisuussuunnitelmanlaadintaKuva 5.Rakennuttajan turvallisuussuunnittelu (Riskienarviointi rakennushankkeissaosana turvallisuuden varmistamista. Turvallisuusriskientunnistamismenetelmä. Tiehallinnon sisäisiä julkaisuja 38/2008.).Esi-, hanke-, yleis- ja tie/ratasuunnitteluvaiheessa laaditaan turvallisuusselvitys,johon hankkeelle tunnistetut riskit kuvataan. Turvallisuusselvitys on asiakirja, jossaselvitetään rakennushankkeen suunnittelun alkuvaiheessa mahdolliset henkilö- jamuut toimintaan liittyvät turvallisuusriskit. Selvitys määrittelee kohteen senhetkisenturvallisuustason. Turvallisuusselvitystä päivitetään aina rakennusvaiheen edetessä.Rakennussuunnitelmavaiheessa laaditaan turvallisuusasiakirja ja sen tietoja päivitetäänkoko rakennushankkeen ajan. Hankkeen lopussa rakennuttaja tarkistaa mm. päivitetynturvallisuusasiakirjan avulla, onko käyttöönottoon tai käyttöön jäänyt tunnistettaviariskejä.Toteutusvaiheessa päätoteuttaja laatii turvallisuusasiakirjaa hyödyntäen hankekohtaisenturvallisuussuunnitelman, jota hän päivittää rakentamisvaiheen ajan. Turvallisuussuunnitelmapohjautuu urakoitsijan omaan riskienarviointiin.Riskienarvioinnissa apuna ovat ohjeistus ja lomakkeet. Tukena vaarojen tunnistamisessakäytetään Turvallisuus-infrariskikarttaa ja vaarojen tunnistamisen tuloksetraportoidaan menetelmän lomakkeilla.Rakentamissuunnitelma-, toteutus- ja käyttöönottovaiheessa riskitarkastelu on yksityiskohtaistaja tarkemmin kohdennettua. Hankkeelle tunnistetut riskit kirjataan riskienhallintasuunnitelma-lomakkeelleselkeinä asiakokonaisuuksina. Riskienhallin-
62 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2nassa merkittävää on riskin tunnistaminen ja siihen varautuminen sekä toimenpiteidenmäärittäminen.Riskin luokittelu eli suuruuden määrittäminen tapahtuu haitallisen tapahtuman todennäköisyydenja seurausten vakavuuden perusteella. Riskien luokittelussa käytetäänapuna riskimatriisia, jossa riskin suuruudet ovat esitetty sanallisesti luokitellen.Riskimatriisin avulla saadaan erilaiset riskit vertailukelpoisiksi keskenään ja voidaanpriorisoida toimenpiteet koskemaan suuruudeltaan merkittäviä riskejä.7.1.3 TurvallisuussuunnitteluTurvallisuussuunnitteluun kuuluu töiden ja työvaiheiden suunnittelu. Turvallisuussuunnitelmamuodostuu useasta eri osasuunnitelmasta. Turvallisuussuunnitelmanyhtenä osana tehdään myös riskienarviointi. Rakentamisen aikana laadittavat yksityiskohtaisetturvallisuussuunnitelmat, kuten pölyntorjunta-, meluntorjunta- tai putoamissuojaussuunnitelmatovat osa turvallisuussuunnittelua.Päätoteuttajan on esitettävä rakennuttajan turvallisuuskoordinaattorille rakennustöidentyöturvallisuutta koskevat suunnitelmat ennen töiden aloittamista. Päätoteuttajavastaa aina turvallisuussuunnitelman laatimisesta loppukädessä ja päätoteuttajantulee aina varmistaa, että sellainen on tehty asianmukaisesti, mikäli ei itse laadi sitä.Yleisesti ottaen turvallisuussuunnitelman laadinta, esimerkiksi räjäytys- ja louhintatöissävaatii alan osaamista, joten laadinnassa tulisi aina olla mukana räjäytys- jalouhintaurakoitsija tai alan ammattihenkilö. Turvallisuusasioita käsitellään myösmuissa suunnitelmissa, esimerkiksi laatu- tai projektisuunnitelmassa.<strong>Liikennevirasto</strong>n teettämissä töissä on käytäntönä, että turvallisuussuunnitelma onosana tarkennettua laatusuunnitelmaa, ja näitä tarkastellaan sopimuskatselmuksessa.Päätoteuttajan on otettava huomioon suunnittelussa ne turvallisuustoimenpiteet, jotkakoskevat erityisiä turvallisuus- ja terveysvaaroja sisältäviä töitä (VNa 205/200910 § 3 mom. ja liite 2).Päätoteuttajan on kiinnitettävä erityistä huomiota seuraaviin asioihin työmaan turvallisuussuunnittelussaja laatiessaan turvallisuussuunnitelmaa (VNa 205/2009 10 §). työmaan järjestelyt sekä hyvän järjestyksen ylläpito työpisteissä ja materiaalienkäsittely eri rakennusvaiheissa räjäytys-, louhinta- ja kaivutyöt maapohjan kantavuus ja kaivantojen tuenta rakennustyön aikainen sähköistys ja valaistus työmenetelmät koneiden ja laitteiden käyttö nostot ja siirrot putoamissuojauksen toteutustapa työ- ja tukitelinetyöt elementtien, muottien ja muiden suurten rakenteiden varastointi, nostot jaasennus pölyn vähentäminen ja sen leviämisen estäminen työhygieenisiin mittauksiin liittyvät menettelyt purkutyöt
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 63<strong>Tieturva</strong> 2eri töiden ja työvaiheiden aikataulujen suunnittelu sekä niiden yhteensovittaminenrakennustöiden edistymisen mukaaneri töiden ja työvaiheiden yhteensovittaminen rakennustyön vaikutuspiirissäolevan teollisen toiminnan, muiden vastaavien työtoimintojen ja yleisen liikenteenkanssavaaraa aiheuttavat putkistot ja sähkökaapelithenkilönsuojainten käyttötarpeet ja -ajankohdattoiminta tapaturmissa ja onnettomuustilanteissa.Osa edellä olevan luettelon asioista otetaan huomioon työmaasuunnitelmassa, kutentyömaan valaistus. Osa asioista voidaan ottaa huomioon yksityiskohtaisissa turvallisuussuunnitelmissa,kuten putoamissuojaus-, palontorjunta-, pölyntorjunta-, meluntorjunta-,purkutyö-, elementtien asennussuunnitelmassa sekä suunnitelmissa onnettomuuksienvaralta, kuten pelastautumissuunnitelmassa (mm. räjäytystyössä). Osaasioista otetaan huomioon viikkosuunnittelun yhteydessä.Tienrakennustyömaalla on erityisesti kiinnitettävä huomiota työmaan ja liikenteenerottamiseen toisistaan, jotta varmistetaan liikenteen turvallisuus ja työmaan työntekijöidenturvallisuus.Suunnitelmat on aina tehtävä kirjallisesti. Suunnitelmat on tarkistettava olosuhteidenmuuttuessa, ja ne on muutenkin pidettävä ajan tasalla (VNa 205/2009 10 §). Suunnitteluvelvoitekoskee kaikkia rakennustyömaita.Turvallisuussuunnitelmassa on hyvä kiinnittää huomiota työmaan yleisiin turvallisuusmääräyksiin(VNa 205/2009 25-32 §), työolosuhteiden järjestämiseen (69-71 §),palo- ja räjähdysvaaran torjuntaan, pelastautumiseen ja ensiapuun (72-74 §), sähkötöihinja sähkötapaturman vaaran torjuntaan (75-76 §) sekä henkilöstötiloihin (79-80§). Suunnittelussa kiinnitetään huomiota myös näiden toteuttamiseen.Yleiset määräykset: 25 § työmaan sisäisen liikenteen järjestäminen sekä purkaus-, lastaus- ja varastopaikat 26 § valaistus 27 § putoamisen estävät suojarakenteet ja –laitteet 28 § suojaaminen putoamiselta 29 § suojaus putoavilta esineiltä 30 § työskentelytasot 31 § kulkutiet 32 § tikkaiden käyttöTyöolosuhteiden järjestäminen: 69 § fyysinen kuormitus ja ergonomia 70 § työhygieeniset haittatekijät 71 § henkilönsuojainten tarve rakennustöissäPalo- ja räjähdysvaaran torjunta, pelastautuminen ja ensiapu: 72 § palo- ja räjähdysvaara 73 § poistumis- ja pelastautumistiet 74 § ensiapu ja pelastusvälineet
64 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2Sähkötyöt ja sähkötapaturman vaaran torjunta: 75 § rakennustyön aikaiset sähkötyöt ja sähkötapaturman vaaran torjunta 76 § sähkölaitteiden käyttöolosuhteetHenkilöstötilat: 79 § rakennustyömaiden henkilöstötilat 80 § asuintilat.Riskienarvioinnin yhteydessä päätetään muiden yleisten turvallisuussuunnitelmienlaatimisesta. Rakennuttaja voi antaa myös vaatimuksia näiden suunnitelmien laatimisesta.Tulitöiden suunnittelussa ja toteuttamisessa noudatetaan Finanssialan KeskusliitonVahingontorjunta ja turvallisuus -toiminnossa laadittua Tulityöt-suojeluohjetta2011.Rautatiealueella työskenneltäessä pitää laatia rautatieturvallisuutta koskeva suunnitelmaosana turvallisuussuunnitelmaa. Rautatieturvallisuutta koskevassa suunnitelmassapitää soveltuvin osin esittää yleiset rautatieliikenteen turvallisuusjärjestelyt ja-toimenpiteet. Turvallisuussuunnitelman laatimisessa sovelletaan <strong>Liikennevirasto</strong>nohjetta ”Ohje palveluntuottajan turvallisuussuunnitelman laatimisesta ja sisällöstä".Turvallisuussuunnitelmaan liittyy myös keskeisten rautatieturvallisuutta uhkaavienriskien tunnistaminen. Turvalaitokseen kytkemättömien ratarakenteiden tai turvalaitteiden,jotka muuttavat turvalaitoksen normaalia toimintaa, käytöstä on laadittavakirjallinen liikenneturvallisuussuunnitelma.7.2 Työmaa-alueen käytön suunnitteluPäätoteuttajan on tehtävä kirjallinen työmaa-alueen käytön suunnitelma ja esitettäväsuunnitelmat myös rakennuttajan turvallisuuskoordinaattorille. Rakennustyömaaalueenkäytön suunnittelussa on kiinnitettävä erityistä huomiota tapaturmavaaran jaterveyden haitan poistamisessa ja vähentämisessä ainakin seuraaviin seikkoihin (VNa205/2009 11 §): toimisto-, henkilöstö- ja varastotilojen määrä ja sijainti nostureiden, koneiden ja laitteiden sijoitus kaivuu- ja täyttömassojen sijoitus rakennustarvikkeiden ja -aineiden sekä elementtien lastaus-, purku- ja varastointipaikkojensijoitus elementtirakentamisessa nostureiden nostopaikkojen perustus ja maapohjanvahvistaminen, nostureiden nostosäteet ja -kapasiteetit, nosturinkuljettajienesteetön näköyhteys elementtivarastoon ja asennuskohteeseen työmaaliikenne sekä sen ja yleisen liikenteen liittymiskohdat kulku-, nousu- ja kuljetustiet sekä niiden kunnossapito työmaan järjestys ja siisteys sekä pölyn torjunta ja pölyn hallintaan tarvittavienrakenteiden ja laitteiden sijoitus jätteiden sekä turvallisuudelle ja terveydelle vaaraa tai haittaa aiheuttavienmateriaalien kerääminen, säilyttäminen, poistaminen ja hävittäminen palontorjunta varastointialueiden rajaaminen ja järjestäminen, erityisesti kun käsitelläänturvallisuudelle ja terveydelle vaaraa tai haittaa aiheuttavia materiaaleja taiaineita.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 65<strong>Tieturva</strong> 2Työmaa-alueen käytön suunnittelu on tehtävä niin, että tapaturman vaara, terveydenhaitta ja tulipalon vaara ovat työmaalla mahdollisimman vähäiset. Työmaan käyttöönvaikuttavat keskeiset asiat on esitettävä kirjallisesti työmaasuunnitelmana. Työmaasuunnitelmaesitetään yleensä järjestelypiirroksena. Tarvittaessa esitetään rakentamis-ja työvaiheittain. Turvallisuussuunnitteluun liittyy riskienarviointi, jonka tietojahyödynnetään myös työmaasuunnitelman laatimisessa.Työmaa-alueen käytön suunnitteluun vaikuttaa ratkaisevasti mm. rakennushankkeentyyppi, koko, työmenetelmät, käytössä oleva kalusto ja vuodenajat. Tienrakennustyömaallayleisesti käsiteltäviä asioita ovat liikenteen järjestelyt ja kaivumassojen käsittely.Työmaasuunnitelmassa suunnitellaan työmaan keskeiset toiminnot, laitteiden sijoituksetsekä tarpeelliset varojärjestelyt, kuten suojavyöhykkeet. Työmaasuunnitelmaon myös lähtökohta työmaan liikennejärjestelyjen suunnittelulle.Päävastuu työmaa-alueen käytön suunnittelusta kohdistuu työmaan päätoteuttajalle,koska suunnittelu pitää sisällään työmaan yleiseen turvallisuuteen sekä töiden sujumiseenja yhteensovittamiseen liittyviä asioita. Hyvä lopputulos muodostuu siten,että jokainen työnantaja ja itsenäinen työnsuorittaja ottavat päätoteuttajan laatimantyömaa-alueen käytön suunnitelman lähtötietona ja reunaehtona omassa toiminnassaanja turvallisuussuunnittelussaan.Rautatiealueella työskenneltäessä työmaasuunnitelmassa on kuvattava miten: erotetaan työmaan toiminnot ja työt liikennöidyistä raiteista varmistetaan turvalliset työskentelyetäisyydet sähköradasta varmistetaan työkoneiden ja laitteiden turvalliset työskentely- ja liikkumisetäisyydetliikennöidyistä raiteista materiaalien ja jätteiden varastojärjestelyt, ottaen huomioon riski materiaalinkäyttämisestä ilkivallan välineenä.7.3 Vaaralliset työt7.3.1 Vaarallisten töiden suunnitteluTurvallisuussuunnitteluun kuuluu vaarallisten töiden ja työvaiheiden suunnittelu. Erityisestipitää suunnitella seuraavat vaaralliset työt (VNa 205/2009, liite 2): työt, joissa työntekijöihin kohdistuu maansortuman alle hautautumisen,maahan vajoamisen tai korkealta putoamisen vaara, joka on erityisen suurityön luonteen tai käytettyjen työmenetelmien taikka työskentelypaikan taityömaan olosuhteiden vuoksi työt, joissa on mahdollista altistua kemiallisille ja biologisille aineille, jotkamuodostavat erityisen vaaran tai joihin liittyy määräaikainen terveyden seuranta työt, joissa käytetään sellaista ionisoivaa säteilyä, joka edellyttää määrättyjentai valvottujen alueiden merkitsemistä erikseen määrätyllä tavalla suurjännitejohtojen ja -linjojen läheisyydessä tehtävät työt työt, joihin liittyy työntekijöiden hukkumisvaara työt kuiluissa, maanalaisissa rakennuskohteissa ja tunneleissa työt, joissa käytetään sukellusvälineitä painekammioissa tehtävät työt
66 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2työt, joissa käytetään räjähdysaineitatyöt joihin liittyy raskaiden esivalmisteisten osien kokoamista tai purkamistarakenteiden, rakenneosien tai materiaalien purkutyötyöt tie- ja katualueella sekä rautatiealueilla.Vaarallisten töiden ja työvaiheiden turvallisuussuunnittelu pitää esittää kirjallisessamuodossa (VNa 205/2009 10 §). Turvallisuussuunnitteluun voidaan käyttää siihenlaadittua lomaketta. Rakennuttaja voi myös määritellä vaarallisia töitä ja työvaiheita,joista pitää laatia kirjallinen suunnitelma. Nämä vaatimukset rakennuttajan turvallisuuskoordinaattoriesittää yleensä turvallisuusasiakirjassa.Päätoteuttajan on hyvä sopia työmaalla turvallisuussuunnitelmien laadinnasta, tarkastamisestaja yhteensovittamisesta sekä niistä tiedottamisesta. Työmaan päätoteuttajaon viime kädessä vastuussa vaarallisten töiden turvallisuussuunnitelmienlaatimisesta. Päätoteuttajan tulee aina varmistaa, että suunnitelma on tehty asianmukaisesti,mikäli ei itse laadi sitä. Jokaisen työmaalla työskentelevän ali- ja sivuurakoitsijanon myös laadittava vaarallisista töistä ja työvaiheista kirjalliset suunnitelmattöiden aloittamisen ehtona. Päätoteuttaja huolehtii, että tämä vaatimus liitetäänsopimuksiin ja/tai työmaan turvallisuussääntöihin. Hän käy läpi ali- ja sivuurakoitsijanlaatimat suunnitelmat ja antaa tarvittaessa ohjeita suunnitelmien täydentämiseksi.Työturvallisuusmääräyksissä on annettu lisävaatimuksia vaarallisten töiden suunnitteluun: liikenteen järjestelyt (VNa 205/2009 19 § 3 mom. ja 25 §) vaativat nostot (VNa 205/2009 21 § 1 mom., Vna 403/2008 20 § ) henkilönostot (VNa 403/2008 25§) kaivutyöt (VNa 205/2009 33 § - 35 §) elementtiasennukset (VNa 205/2009 37 § - 44 §) muottityöt (VNa 205/2009 45-48 §) purkutyöt (VNa 205/2009 49-50 §) telinetyöt (VNa 205/2009 51 § -64 §) köysien varassa liikkuminen (VNa 205/2009 78 §) räjäytys- ja louhintatyöt (VNa 644/2011 3 § - 6§) ja 473/1993 76 §).Turvallisuuden varmistamista varten ei ole tarkoituksenmukaista luoda erillisiä suunnittelukäytäntöjä,vaan turvallisuus pitää kytkeä osaksi työn suunnittelua. Suunnitelmanon oltava niin perusteellinen ja tarkka, että sen mukaan voidaan työ toteuttaa.Tarkoituksena on tehdä suunnitelma, joka ohjeistaa työn tekemistä ja johon sisältyyesimerkiksi vaarallisten töiden suunnitelma. Turvallisuussuunnittelun tulee niveltyämyös työmaan ohjauksen normaalikäytäntöihin.Edellä on kuvattu kaikki ne lainsäädännön määrittämät kohdat, jotka on otettavahuomioon töiden ja työvaiheiden suunnittelussa. Seuraavassa on kuvattu esimerkkienavulla, mitä ovat ne keskeiset turvallisuuteen liittyvät asiat, jotka suunnittelussa otetaanhuomioon: putoamissuojaukset ja suojaus putoavilta esineiltä, laaditaan tarvittaessaerillinen putoamissuojaussuunnitelma paloturvallisuuden varmistaminen, esim. alkusammutusvalmiuden varmistaminenja toimintaohjeiden laatiminen onnettomuustilanteisiin
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 67<strong>Tieturva</strong> 2suojavyöhykkeet, esim. koneiden ja työntekijöiden välillä tai työmaan ja yleisenliikenteen välillätyökoneiden reittien erottaminen työmaan muusta liikenteestä, esim. työmaansisäiset liikenteen järjestelytmaapohjan tai rakennelmien kantavuus, vakavuus ja painumattomuus, selvitetäänasiat suunnittelijoiden kanssarakenteiden tuennat, sidonnat ja vahvistamiset työnaikana, selvitetään asiattyöselityksistätyömaan valaistuksen ja varavalaistuksen järjestäminen, yleis-, katu- ja työkohdevalaistusturvallisuuden kannalta merkitykselliset työjärjestykset ja töiden ajoittamiset,esim. purettavien rakenteiden oikea purkujärjestys, pölyävien ja meluavientyövaiheiden ajoittaminen eri aikaan muiden töiden kanssa tai tiealueellatehtävien töiden siirtäminen ruuhkahuippujen ulkopuolelletyöskentelyrajoitukset, mm. aika-, nopeus-, paino- ja melurajoitukset sekä varoajattulitöissätyöhygieenisten haittojen torjunta, esim. pölyntorjuntasuunnitelman laatiminenja tarvittavien henkilönsuojainten valinta riskienarvioinnin perusteellakaluston käyttörajoitukset ja -ohjeet, mm. kaluston havaittavuus ja varoituslaitteettyöskenneltäessä tiealueellavastuuhenkilöiden nimeäminen ja tavoitettavuus, mm. nimetään liikennejärjestelyistävastaavattyöntekijöiden ammattitaito ja pätevyys, esim. tilaajan vaatimat pätevyydet,kuljettajien pätevyydet, liikenteenohjaajien perehdyttäminentyöntekijöiden perehdyttäminen, esim. perehdyttämistilaisuuden järjestäminenennen töiden aloittamistavarottavien rakenteiden ja vastaavien merkintätoimintaohjeet liikenneonnettomuuden varaltatöiden ajoittaminen, yhteensovittaminen ja niistä tiedottaminentehtyjen suunnitelmien tarkastaminen tai hyväksyminen.7.3.2 Räjäytys- ja louhintatyötRäjäytystyön ja louhintatyön turvallisuudesta on säädetty Valtioneuvoston asetuksessa644/2011. Asetuksessa on säädetty räjähteiden käsittelystä, räjäytystyönjohtajasta,panosta-jasta ja räjäytyssuunnitelmasta.Räjähteitä saa käsitellä ja käyttää ylipanostajan, panostajan tai räjäyttäjän pätevyyskirjansaanut henkilö ja hänen välittömässä valvonnassaan muu henkilö, jolla on kyseiseenräjäytystyöhön riittävä ammatillinen osaaminen.VNa 644/2011, 3 § TurvallisuussuunnitelmaTyönantajan on räjäytys- ja louhintatyötä varten tehtävä työturvallisuuslain(738/2002) 10 §:n 1 momentissa tarkoitetun työn ja työympäristön vaarojen selvittämisenja arvioinnin perusteella työpaikka- ja työvaihekohtaisesti tarkentuva kirjallinenturvallisuussuunnitelma. Turvallisuussuunnitelmasta tulee tarpeellisessa laajuudessailmetä turvallisuuden varmistamiseksi tehtävät toimenpiteet ja ohjeet seuraavista asioista:1) työkohde, kohteen maa- ja kallioperä ja muut geotekniset ominaisuudet;2) työpaikan ja työvaiheiden sähköistys, valaistus, yhteydenpito, louhintamenetelmä jatila- ja muut tekniset ratkaisut;
68 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 23) kulkuväylät, poistumisreitit ja suojapaikat;4) työvälineiden valinta, käyttö ja kunnossapito;5) turvalliset työtavat;6) käytettävät räjähteet ja terveydelle vaaralliset aineet sekä niiden säilytys;7) hätätilanteista pelastautuminen ja pelastautumislaitteen tarve; sekä8) muut räjäytys- ja louhintatyön terveyteen ja turvallisuuteen vaikuttavat tekijät.Ennen räjäytystyön aloittamista on nimettävä pätevä henkilö räjäytystyön johtajaksi,jonka tehtävänä on johtaa ja valvoa räjäytystyötä. Räjäytystyössä panostaja tekee räjäytyssuunnitelman,jonka mukaan työ suoritetaan. Kirjallinen räjäytyssuunnitelmasisältää tiedot porauksesta, räjähteestä ja sen määrästä, panostamisesta, sytytyksestäja sytytysjärjestyksestä, peittämisestä, räjäytysajankohdasta, vaarallisesta alueestaja varmistustoimenpiteistä sekä muista räjäyttämisen turvallisuuteen vaikuttavistatekijöistä. Räjäytystyön johtaja hyväksyy räjäytyssuunnitelman ja siihen tehtävätmuutokset sekä huolehtii suunnitelman toteuttamisesta. <strong>Tieturva</strong> 1 oppikirjassa onesitetty tarkemmin räjäytystyöhön liittyvät pätevyysvaatimukset ja lupakäytännöt.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 69<strong>Tieturva</strong> 28 Työmaan turvallisuusseurantaTyömaan turvallisuusseurantaa ovat työmaalla tehtävät turvallisuuteen liittyvät tarkastukset.Päätoteuttajan nimeämä työmaan vastuuhenkilö vastaa työmaalla tehtävienturvallisuuteen liittyvien tarkastusten toteuttamisesta.Työn aikana rakennustyömaalla on tehtävä kunnossapitotarkastus kerran viikossa. Tarkastuksessatulisi ennakoida tulevan viikon työtehtäviä ja turvallisuusasioita. Tarkastuksessaon seurattava työmaalla tehtävien muiden turvallisuuteen liittyvien tarkastustensuorittamista ja niissä esiintyvien puutteiden korjaamista.Tienrakennustyömaalla kiinnitetään erityistä huomiota työmaan ja yleisen liikenteenerottamiseen toisistaan. Lisäksi kiinnitetään huomiota siihen, että liikennejärjestelytovat suunnitelmien mukaisia ja toimivia. Työmaalla tulee myös huolehtia koneiden jalaitteiden vastaanottotarkastuksista sekä työ- ja suojatelineiden sekä nostolaitteiden janostoapuvälineiden käyttöönottotarkastuksista.8.1 Turvallisuusseurannan organisointi8.1.1 TurvallisuusseurantaTurvallisuusseurantaan kuuluvat työmaalla tehtävät turvallisuuteen liittyvät tarkastukset,kuten työmaan viikoittaiset kunnossapitotarkastukset, kaluston vastaanottotarkastuksetsekä telineiden ja nostokaluston käyttöönottotarkastukset. Turvallisuusseurantaanliittyy myös työmaan turvallisuusvalvonta.Ratatyössä <strong>Liikennevirasto</strong>n edustaja pitää palveluntuottajan kanssa turvallisuuspalavereja.Aloituspalaverissa varmistetaan, että urakoitsija on tehnyt riittävät turvallisuussuunnitelmatja ohjeet sekä muut valmistelut turvallisuuden suhteen. Myös työnaikana voidaan pitää turvallisuuspalavereja. Ennen toimeksiannon loppumista pidetäänturvallisuuden päätöspalaverin, jossa käydään läpi toimeksiannon riskienhallinta-ja turvallisuustoiminta. Lisäksi <strong>Liikennevirasto</strong>n nimeämät valvojat ja turvallisuusorganisaatiotekevät ratatyömailla ja työkohteissa turvallisuusvalvontaa ja-kierroksia.Ratatyössä päätoteuttaja vastaa työturvallisuuteen liittyvästä tarkastustoiminnastatyömaalla. Työmaalla tehtävissä turvallisuuteen liittyvissä tarkastuksissa on seurattavamyös rautatieturvallisuutta sekä mahdollisia vaaroja rautatiejärjestelmälle.8.1.2 Päätoteuttajan tehtävät tarkastustoiminnassaPäätoteuttajan nimeämä työmaan vastuuhenkilö vastaa työmaalla tehtävien turvallisuuteenliittyvien tarkastusten toteuttamisesta. Tarkastustehtäviä voidaan jakaa eriosapuolille, mutta päätoteuttajan vastuuhenkilö on pääasiallisessa vastuussa ja valvootarkastusten toteuttamista.Vastuuhenkilö vastaa siitä, että tarkastuksista saatu tieto hyödynnetään ja havaitutpuutteet korjataan. Korjaava toimenpide voi olla esimerkiksi se, että työmaalla muutetaantoiminta- ja työtapoja laiminlyöntien, puutteiden ja vaaratilanteiden poistamiseksi.Uusista toiminta- ja työtavoista tulee laatia ohjeet ja/tai määräykset ja niistätulee tiedottaa.
70 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2Valtioneuvoston asetus rakennustyön turvallisuudesta (VNa 205/2009 14 § - 18 §)antaa määräyksiä rakennustyömaalla tehtävästä turvallisuusseurannasta ja siihenliittyvistä tarkastuksista.Useista koneista ja laitteista on annettu lisäksi muita niiden rakennetta ja käyttöäkoskevia määräyksiä. Näissä määräyksissä käsitellään myös rakennustyömaalla tehtäviätarkastuksia.8.2 Työmaalla tehtävät tarkastukset8.2.1 Tarkastusten jaotteluRakennustyömaalla tehtävät tarkastukset jaetaan kolmeen ryhmään(VNa 205/2009 14 § - 16 §).jokaiselle käyttöönotettavalle koneelle ja muulle tekniselle laitteelle tehtävätvastaanottotarkastuksettyö- ja suojatelineille sekä nostolaitteille ja nostoapuvälineille tehtävät käyttöönottotarkastuksetkäytön aikana tehtävät kunnossapitotarkastukset eli viikoittaiset kunnossapitotarkastukset.Lainsäädännön mukaan koneille ja laitteille pitää tehdä myös muita kuin työmaallatehtäviä tarkastuksia. Tällaisia ovat esim. käyttöönotto- ja määräaikaistarkastuksetValtioneuvoston asetuksen työvälineiden turvallisesta käytöstä ja tarkastamisesta(VNp 403/2008 32 § - 36 §) mukaisesti. Työmaalla on huolehdittava, että koneet jalaitteet lähetetään ajallaan näihin tarkastuksiin.Lisäksi koneiden ja laitteiden käyttö- ja turvallisuusohjeissa voi olla määräyksiä tarkastuksistaja päivittäisistä toimintakokeiluista. Toimintakokeilujen tekemisestä vastaavatyleensä koneiden ja laitteiden käyttäjät. Työmaan viikoittaisten kunnossapitotarkastustenja yleisen turvallisuusvalvonnan yhteydessä seurataan myös toimintakokeilujensuorittamista.Työsuojeluvaltuutetulle ja nostolaitteen pääasialliselle käyttäjälle tai, jollei häntä ole,muulle käyttäjälle on varattava tilaisuus osallistua rakennustyömaalla tehtäviin tarkastuksiin,jos se on mahdollista. Nosturin tarkastuksessa on sen käyttäjän oltavamukana.8.2.2 VastaanottotarkastuksetJokaiselle työmaalle tulevalle työkoneelle ja muulle tekniselle laitteelle tehdään ennenkäyttöönottoa vastaanottotarkastus. Vastaanottotarkastuksessa varmistetaan,että kone tai laite on käyttötarkoitukseensa sopiva ja turvallisuusmääräysten mukainentyömaaolosuhteissa. Pelkkä tuotteen kelpoisuuden tarkastaminen ei ole riittävää.Tarkastuksessa täytyy arvioida koneen käyttöön liittyviä olosuhteita, kuten esimerkiksikylmästä ilmanalasta johtuvia tekijöitä, työmaakohtaisia olosuhteita, laitteensijoitusta, asennuksen ja kytkentöjen asianmukaisuutta ja muita vastaavia työmaakohtaisiakäyttöolosuhteita. Koneen ja laitteen tulee olla niin suojattu, ettei siitä ole
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 71<strong>Tieturva</strong> 2vaaraa sen käyttäjille eikä muillekaan sen vaikutuspiirissä oleville. Erityisesti varmistetaansuoja- ja varoituslaitteiden kunto.Koneiden ja laitteiden käyttö- ja turvallisuusohjeissa annetaan tarkastamiseen liittyviäohjeita, joten työmaalla pitäisi olla saatavilla kyseisen koneen tai laitteen käyttöjaturvallisuusohjeet.Vastaanottotarkastuksen jälkeen koneiden ja laitteiden kuntoa seurataan työmaanviikoittaisten kunnossapitotarkastusten yhteydessä sekä työmaan yleisen turvallisuusvalvonnanavulla.Työkoneiden vastaanottotarkastus tehdään yhteistyössä koneiden käyttäjien kanssa.Tarkastuksen yhteydessä voidaan antaa koneiden käyttäjille työmaata koskevat tarpeellisetturvallisuustiedot ja turvallisuuteen liittyvät pelisäännöt, jolloin vastaanottotarkastuson osa koneen kuljettajien perehdyttämistä työmaahan.8.2.3 KäyttöönottotarkastuksetNostokalustolle ja telineille tehdään aina ennen niiden käyttöönottoa käyttöönottotarkastukset.Nostokaluston ja telineiden kuntoa ja tarkastusten tekemistä seurataanmyös työmaan viikoittaisten kunnossapitotarkastusten ja yleisen turvallisuusvalvonnanyhteydessä.TelineetTelineen käyttöönottotarkastuksessa katsotaan, että teline on turvallinen ja että se ontehty telineen käyttöohjeiden tai erillisen käyttösuunnitelman mukaisesti (VNa205/2009, käyttöohjeet 51 § - 52 §, käyttösuunnitelma 54 §) (lisäksi elementtitelineistätehdään rakennesuunnitelma, VNa 205/2009 53 §). Työtelineestä on laadittavakäyttösuunnitelma, jos työtelineellä suuren korkeutensa tai kokonsa, vaaraa aiheuttavansijaintinsa (esim. ajoneuvon törmääminen telineeseen), erityisen käyttötarkoituksensatai muun vastaavan tekijän vuoksi on olennainen vaikutus työmaa-alueen käyttöön.Tarkastettuun telineeseen laitetaan telinekortti tai vastaava merkintä (VNa205/2009 51 § ja 60 §). Keskeneräisen tai muutoin käyttöön soveltumattoman työtelineenkäyttö on estettävä sitä koskevalla merkinnällä tai muulla tavalla.Standarditelineet kootaan ja tarkastetaan niiden käyttöohjeiden mukaisesti, jotentyömaalla pitää olla siellä käytettävien telineiden käyttöohjeet. Telineiden tilaamisenyhteydessä sovitaan myös käyttöohjeiden toimittamisesta työmaalle. Ilman asianmukaisiakäyttöohjeita tulevia telineitä ei pidä ottaa vastaan työmaalle.NostotNostokaluston käyttöönottotarkastuksessa kiinnitetään erityistä huomiota nostopaikan,nostoreitin ja nostokohteen turvallisuuteen sekä nostokoneen ja nostoapuvälineidensoveltuvuuteen nostotyöhön (esim. nostokone on tilauksen mukainen). Nostolaitteissaja nostoapuvälineissä on oltava turvallisen käytön kannalta tarpeellisetmerkinnät, esim. suurin sallittu kuorma. Ajoneuvo- ja kuormausnosturia käytettäessäon erityisesti varmistauduttava siitä, että maapohjan kantavuus on nosturin sijoituspaikallariittävä. Nostokoneen tarkastamisen yhteydessä voidaan koneen kuljettajaperehdyttää sekä työmaan olosuhteisiin että turvallisuus- ja järjestyssääntöihin.
72 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2Lisäksi nostotyössä varmistetaan koneen kuljettajan pätevyys ja sovitaan nostotyönpelisäännöistä, kuten taakkojen kiinnityksestä ja yhteistyöstä nostojen ohjauksessa.Nostotyössä on huomioitava turvallisuus. Esimerkiksi työntekijällä, joka nostaa elementtejä,on oltava esteetön näköyhteys elementtivarastoon ja asennuskohteeseen.Torninosturissa ohjaamoon on asennettava nosturikamera, jos kuljettajalla ei ole näköyhteyttänostokohteeseen. Nostoja voidaan ohjata radiopuhelimilla, jotka on suljettumuulta radioliikenteeltä, käsimerkein tai nosturikameralaitteistolla. Käsimerkkejäkäytettäessä on nimettävä merkinantaja ja varmistettava että hän osaa hyväksytytmerkit.Vaikeita nostotöitä varten on tarvittaessa laadittava erillinen kirjallinen nostotyösuunnitelma.Nostotyösuunnitelma on aina laadittava käytettäessä samanaikaisestiuseampaa kuin yhtä nosturia taakan nostamiseen.MääräaikaistarkastuksetMääräaikaistarkastuksia tehdään vuoden välein ensimmäisen käyttöönottotarkastuksenjälkeen tai, jollei työvälineelle ole tehtävä käyttöönottotarkastusta, vuoden väleinsiitä ajankohdasta, kun työnantaja otti työvälineen käyttöön. Torninostureilla tarkastusvälion kaksi vuotta. Tarkastusväliä voidaan pidentää, jos työvälineen käyttö onvähäistä ja olosuhteet erityisen vähän työvälinettä rasittavat. Tarkastusväliä on vastaavastilyhennettävä, jos työvälineen käyttö tai käyttöolosuhteet ovat työvälineentoimintakuntoa erityisesti rasittavat tai jos turvallisen toimintakunnon varmistamiselleon muu erityisen tärkeä syy (VNa 403/2008 34 §).Käyttöönotto- ja määräaikaistarkastuksen suorittajan tulee olla arviointielimen päteväksitoteama asiantuntijayhteisö tai riippumaton asiantuntija. Työnantaja voi korvatamääräaikaistarkastukset asiantuntijayhteisön hyväksymällä kunnonvalvontajärjestelmällä,jos se vaikutukseltaan vastaa määräaikaistarkastuksia. Asiantuntijayhteisönon arvioitava vähintään kolmen vuoden välein kunnonvalvontajärjestelmän toimivuutta.Määräaikaistarkastuksen lisäksi nostolaitteelle on tehtävä perusteellinen määräaikaistarkastuslähestyttäessä valmistajan määrittämiä nostolaitteen suunnittelurajoja,tai elleivät nämä ole tiedossa, viimeistään 10 vuoden kuluessa ensimmäisestä käyttöönotosta.8.2.4 Työmaan viikoittaiset kunnossapitotarkastuksetRakennustyömaalla on työn aikana tehtävä ainakin kerran viikossa kunnossapitotarkastus.Tarkastuksessa katsotaan sekä työmaan tilannetta että työmaan johtamiseenja töiden suunnitteluun liittyviä asioita. Tarkastukseen liittyy aina tarkastuskierrostyömaan alueella.Kunnossapitotarkastuksessa tarkastetaan mm. (VNa 205/2009 16§): työmaan ja työkohteiden yleisjärjestys putoamissuojaus valaistus rakennustyön aikainen sähköistys nosturit henkilönostimet muut nostolaitteet nostoapuvälineet rakennussahat
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 73<strong>Tieturva</strong> 2kulkutietmaan ja kaivantojen sortumavaaran estäminentelineetmuut turvallisuuden kannalta merkittävät asiat.Tarkastuksia varten on olemassa tarkempia tarkastuslistoja, joita voi myös käyttäätarkastuksen suorittamisessa.Työtelineiden kunnossapitotarkastus tulee tehdä osana viikoittaista työmaan kunnossapitotarkastusta.Työtelineen tarkastuksessa käydään läpi telineen yleistiedot,yksilöinti ja sallittu kuorma. Telineestä on erityisesti tarkistettava seuraavat kohdat,joista on merkittävä mahdolliset huomautukset ja ajankohta, milloin ne on asianmukaisestikorjattu: telineen sopivuus käyttötarkoitukseensa onko teline käyttöohjeen ja rakennesuunnitelman mukainen onko noudatettu telineestä laadittua käyttösuunnitelmaa lisäksi tarkistetaano telineen perustukseto pystytueto lujuuden, seisontavakavuuden ja jäykkyyden toteutuso ankkurointi ja jäykistämineno rakenneosien liitokseto nousutieto työtasoto työtason kiinnitys telineen runkoono suojakaiteiden rakenne ja kuntoo jalkalistao merkinnät ja kilveto alla olevan alueen eristämineno muut mahdolliset kohdat.Kunnossapitotarkastuksissa pyritään pienentämään tai poistamaan työntekijöidenturvallisuutta ja terveyttä uhkaavat riskit ja tiedotetaan muille osapuolille esille tulleistariskeistä. Tähän liittyen työnantajat ja itsenäiset työnsuorittajat sopivat tehtävänjaostaja yhteistoiminnasta. Tarkastusten tavoitteena on, että työt voidaan tehdäturvallisesti ja aiheuttamatta haittaa työntekijöiden terveydelle.Tarkastuksessa kiinnitetään huomiota kaikkien koneiden ja laitteiden sekä työkalujenturvallisuuteen. Lisäksi tarkastellaan töiden suoritustapaa, työntekijöiden ammattitaidonriittävyyttä, ylikuormituksen välttämistä, paloturvallisuutta ja ensiapuvalmiuttasekä perehdyttämisen ja työnopastuksen toteuttamista. Tarkastuksessa on myöskiinnitettävä huomiota eri työvaiheiden ajoitukseen.Kunnossapitotarkastuksessa on syytä ennakoida tulevan viikon työtehtäviä ja turvallisuusasioita,mm. turvallisuussuunnitelmien toteuttamista ja laatimistarvetta. Tarkastuksessaon seurattava työmaalla tehtävien muiden turvallisuuteen liittyvien tarkastustensuorittamista ja niissä esiintyneiden puutteiden korjaamista.Tienrakennustyössä voi lupaehdoissa olla lisävaatimuksia liikenteen järjestelyjen tarkastamisestakunnossapitotarkastuksen yhteydessä. Suuremmista liikennejärjestelyistäon syytä tehdä erillinen viikoittainen kunnossapitotarkastus. Tähän tarkastuk-
74 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2seen on hyvä ottaa tarvittaessa mukaan liikennejärjestelyjen asiantuntijoita, kutentienpitäjän ja paikallisen poliisin edustajia.Päätoteuttaja organisoi viikoittaisen tarkastustoiminnan yhteisellä työmaalla. Suurillatyömailla se voidaan ohjelmoida tapahtuvaksi työmaan eri osissa eri päivinä. Tarkastuksettekee päätoteuttajan vastuuhenkilö tai tämän tehtävään määräämä henkilö.Työntekijöiden edustajalle, yleensä työsuojeluvaltuutetulle ja kunkin työkohteen urakoitsijanedustajalle, on varattava tilaisuus olla mukana tarkastuksissa. Työtelineentarkastukseen osallistuvat edellisten lisäksi mahdollinen telinetyön työnjohtaja. Nosturintarkastuksessa on sen käyttäjän oltava mukana.Tarkastusten tuloksista tiedotetaan kattavasti kaikille asianosaisille urakoitsijoille.Tarkastuksissa havaitut asiat voivat aiheuttaa muutoksia työmaan sääntöihin, perehdyttämisohjeisiintai turvallisuussuunnitteluun.8.2.5 Tarkastusten dokumentointiTarkastuksista pidetään pöytäkirjaa tai muuta dokumenttia (esim. vakiomuotoistatarkastuslistaa), johon on merkitty osallistujat, tarkastuskohteet, havainnot turvallisuuteenvaikuttavista vioista ja puutteellisuuksista sekä niiden korjaamiseksi ja poistamiseksiannetut tarpeelliset ohjeet. Lisäksi pöytäkirjoihin kirjataan vastuuhenkilötkorjauksiin, korjauksien aikarajat ja myöhemmin vastuuhenkilöiden korjauskuittaukset(VNa 205/2009 17 §). Tarkastuksissa todetut, työturvallisuutta vaarantavat viat onkorjattava välittömästi ja aina ennen koneen, laitteen tai työvälineen käyttöönottamista(VNa 205/2009 18 §). Päätoteuttajan vastuuhenkilö valvoo, että havaitut puutteetkorjataan.Päätoteuttajalla tulee yleensä olla kopiot työmaalla tehdyistä tarkastuspöytäkirjoista.Suurilla/laajoilla tienrakennustyömailla voidaan sopia, että jokainen urakoitsija säilyttäätarkastuspöytäkirjat omalta osaltaan. Perusperiaatteena on, että tarkastuspöytäkirjatsäilytetään ainakin koko työmaan keston ajan. Työvälineiden tarkastuspöytäkirjaton säilytettävä työvälineen käyttöiän ajan. Viimeinen tarkastuspöytäkirja onoltava työpaikalla saatavana.Kunnossapitotarkastukset voidaan tehdä maa- ja vesirakennustyömaan turvallisuustasonmittaamiseksi kehitetyllä seurantamenetelmällä, MVR-mittarilla, joka kiinnittäähuomiota oikein oleviin asioihin ja myönteisen palautteen avulla motivoi kehittämääntyötapoja. Maa- ja vesirakennustyömaan turvallisuus on jäsennelty mittarissa viiteenosaan: työskentely ja koneenkäyttö, kalusto, suojaukset ja varoalueet, ajo- ja kulkuväylätsekä järjestys ja varastointi. Osa-alueiden arvioinnissa nostetaan esille myöskorjausta edellyttävät kohteet ja kirjataan ne arviointilomakkeelle. MVR-mittaria voidaantietyin edellytyksin käyttää lakisääteisen viikoittaisen työsuojelutarkastuksenvälineenä.Infra-alalle on kehitetty viime aikoina lisää työvälineitä turvallisuustason arviointiinja dokumentointiin MVR-mittarin rinnalle. Vastaavia työvälineitä ovat kiviaines- jamurskausalalla tarkastuksiin käytettävä Murska-mittari sekä päällystystyössä tarkastamiseenAsfaltti-mittaria, jossa on omat arviointikriteerit sekä päällystystyömaalleettä asfalttiasemalle.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 75<strong>Tieturva</strong> 2Ratatyössä käytettävän kaluston hyväksymis- ja tarkastusasiakirjojen on oltava käytettävissätyömaalla. Työkoneiden osalta tulee olla saatavilla konekohtaiset tiedotturvallisesta työskentelyetäisyydestä liikennöidystä raiteesta.8.2.6 Turvallisuustiedon keruu <strong>Liikennevirasto</strong>n ja ELY-keskusten hankkeilla<strong>Liikennevirasto</strong>n väylähankkeilla ja ELY-keskusten liikennevastuualuieiden hankkeillaurakoitsija on velvollinen keräämään tietoja hankkeen turvallisuuspoikkeamista. Tiehankkeillaseurantavelvoite koskee kaikkia investointi- ja ylläpitohankkeita, päällystystöitä,silloille tehtäviä töitä, hoito- ja palvelusopimuksin tehtäviä töitä sekä maasto-ja inventointitöitä. Kerättävä tieto koostuu hankkeella tapahtuneista: työtapaturmista ja työntekijöihin kohdistuneista vaaratilanteista tieliikenneonnettomuuksista rautatietoimintoihin kohdistuneista onnettomuuksista ja vahingoista omaisuus- ja ympäristövahinkotilanteista muista vaaratilanteista (läheltä piti -tilanteet).Turvallisuustietojen keruuta tehdään valmiiksi laadituilla turvallisuuspoikkeamalomakkeillaja yhteisesti sovitulla menettelymallilla. Kuvausten perusteella luokitellaantyöpaikkatapaturmien syyt, olosuhteet ja seuraukset eri muuttujien avulla (työsuoritus,poikkeama, vamman laatu, vahingoittunut ruumiinosa).Tiehankkeiden tiedot analysoidaan kerran vuodessa. Seurantajakson päätyttyä urakoitsijapalauttaa täytetyt lomakkeet (myös aliurakoitsijoiden tiedot) tiehankkeillatilaajan vastuuhenkilölle/projektipäällikölle, joka toimittaa lomakkeet eteenpäin ELYnyhteyshenkilölle. Kirjaamisohjeet ja lomakkeet löytyvät <strong>Liikennevirasto</strong>n internetsivuilta(www.liikennevirasto.fi > Ympäristö ja turvallisuus > Onnettomuuksien ehkäiseminen> Työturvallisuus).Palveluntuottajan on ilmoitettava vakavista turvallisuuspoikkeamista (kuten onnettomuus,tapaturma) tai rautatiejärjestelmälle sattuneista turvallisuuspoikkeamista<strong>Liikennevirasto</strong>n edustajalle (rakennushankkeissa turvallisuuskoordinaattorille)mahdollisimman nopeasti. Rautatieliikenteelle kohdistuneesta turvallisuuspoikkeamastaon välittömästi ilmoitettava liikenteenohjaukseen ja laadittava <strong>Liikennevirasto</strong>nedustajan sitä pyytäessä kirjallinen selvitys ohjeen ”Turvallisuuspoikkeamienilmoittaminen ja käsittely rautatietoiminnoissa” mukaisesti.Tiehankkeilla turvallisuustiedon keruuta on tehty vuodesta 2008 lähtien. Kerättyäturvallisuustietoa käytetään hyväksi turvallisuustason arvioinnissa, toimenpiteidenvalinnassa ja niiden kohdentamisessa. Mitattu tieto turvallisuuden nykytilasta tukeetoiminnan suunnittelua. Tiedon keruun tavoitteena on liikenteen ja työntekijöidenturvallisuuden edistäminen sekä ympäristöön ja muihin tien käyttäjiin kohdistuvienvaikutusten huomioiminen. Turvallisuuden seurantatoimenpiteet ovat osa normaaliaoman työn seurantaa ja työmaan raportointia.
76 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 29 Ihmisen käyttäytyminen liikenteessäLiikenneonnettomuuden todennäköisyys on moninkertainen tietyön alaisilla tieosuuksilla.Tietyömaan havaitseminen riittävän ajoissa on ongelmallista. Riittävän aikainenhavainnointi on kuitenkin edellytys sille, että tienkäyttäjä osaa sovittaa nopeutensa jaajotapansa tietyökohteen olosuhteita vastaavaksi. Kun tienkäyttäjä ohittaa tietyömaan,työmaan ajolinjojen hahmottaminen voi olla vaikeaa. Kuljettaja joutuu keskittymääntietyömaan kohdalla sekä muuttuneisiin ajolinjoihin että työmaan opasteisiin ja liikennemerkkeihin.Tietyömaan liikennejärjestelyissä on pyrittävä siihen, että kuljettaja havaitsee tietyttyömaan ja liikenteen kannalta tärkeät asiat, kuten työntekijät, liikenteenohjauslaitteetja liikennemerkit riittävän ajoissa. Liikennejärjestelyjen suunnittelussa voidaan käyttääapuna yleisiä havaitsemisen periaatteita, joiden mukaan myös ajoneuvon kuljettajathavaitsevat työmaan liikennejärjestelyjä tai työkoneita.9.1 Havaitsemisen pääperiaatteet9.1.1 Liikenneonnettomuudet tietyömaallaTietyömaan turvallisuus ei ole riippuvainen vain kahden osapuolen, työnantajien jatyöntekijöiden toiminnasta. Tietyömaalla on olemassa lähes aina kolmas osapuoli,tienkäyttäjät, joiden turvallisuus tulee ottaa myös huomioon.Liikenneonnettomuuden todennäköisyys lisääntyy moninkertaiseksi tietyön alaisillatieosuuksilla. Pimeys, huonot keliolosuhteet, vesisade sekä tietyömaan puutteellisetliikenteen järjestelyt lisäävät onnettomuusriskiä. Autoilijoiden mielenkiinto tietyökohteessavoi kohdistua tielle näkyviin töihin ja työkoneisiin, jolloin liikennejärjestelyjenja tietyöntekijöiden havaitseminen jää vähemmälle huomiolle.Tietyökohteessa sattuneet liikenneonnettomuudet ovat yleensä seurauksiltaan vakavampiakuin onnettomuudet keskimäärin. Suurin osa onnettomuuksista tapahtuu taajama-alueilla.Kuolemaan johtaneita onnettomuuksia sattuu kuitenkin suhteellisestienemmän taajamien ulkopuolella. Viikonloppuisin ja loma-aikoina sattuu enemmänonnettomuuksia kuin muina aikoina.Suurin osa tietyömaa-alueella sattuneista liikenneonnettomuuksista on ollut törmäämisiäliikenteenohjauslaitteisiin. Syynä tällöin on ollut usein havainnointivirhe tailiian suuri tilannenopeus. Toinen usein henkilövahinkoon johtanut onnettomuus onollut tietyön vuoksi pysähtyneen ajoneuvon perään ajaminen. Myös tietyömaan ajoneuvotja työkoneet ovat olleet mukana liikenneonnettomuuksissa. Noin joka viidennessäonnettomuudessa on ollut mukana jokin työmaan työkoneista tai ajoneuvoista.9.1.2 Havaintojen teko liikenteessäTietyömaan havaitseminen riittävän ajoissa ja reagoiminen muuttuneisiin olosuhteisiinon haastava tehtävä tiellä liikkujille. Liikenteessä kuljettajan tiedonkeruu tapahtuupääosin näköaistin kautta tulevaa informaatiota käsittelemällä. Ihmisaivojen havaintotoiminnot,päätöksenteko ja reaktiot toimivat parhaiten nopeuksissa, jotka ihminensaavuttaa itse liikkuen, kävellen tai juosten. Liikkumisnopeuden kasvaminenluontaisesta vauhdista suuremmaksi johtaa virheiden mahdolliseen kasvuun.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 77<strong>Tieturva</strong> 2Tielläliikkujat ovat usein tuoneet esille sen, että he eivät ole huomanneet tietyökohdettariittävän ajoissa. Tieympäristön olosuhteet, tien rakenteet ja varusteet sekämuu liikenne saattavat estää työkoneen tai työkohteen havaitsemisen riittävän ajoissa.Lisäksi hankalat keliolosuhteet, kuten pimeys, sade ja liukkaus, asettavat omiavaatimuksia käytettäville liikenteenohjaus- ja varoituslaitteille.Toinen arvostelua aiheuttanut seikka on ollut työmaan kohdalla ajolinjojen sekavuus.Esimerkiksi hämärässä tai pimeässä ajolinjojen hahmottamista vaikeuttaa se, jos katuvalaistuson pois päältä työkohteen kohdalla tai liikennejärjestelyillä on huono optinenohjaus. Ajoväylien ajettavuuteen vaikuttaa geometrian lisäksi väylän liikenneympäristönennakoitavuus ja ohjaavuus. Kuljettajan toimintaa ohjaavia tekijöitäovat mm. liikennemerkit, opasteet ja ajoratamerkinnät. Optista ohjausta voidaan parantaaesimerkiksi valaistuksella ja rakenteiden yhtenäisyydellä. Väylien visuaalisenilmeen, valaistuksen ja värityksen tulee olla sellaisia, että kuljettaja voi ennakoidaväylän kulun ja muutokset riittävän ajoissa.Työkohteen ohi usein ajavat kuljettajat voivat tottua työmaan kohdalla oleviin liikenteenjärjestelyihin. Jos työmaan olosuhteet tai liikenteen järjestelyt yllättäen muuttuvat,he eivät välttämättä reagoi riittävän ajoissa muuttuneisiin olosuhteisiin.9.1.3 Havaitsemisen pääperiaatteetHavaitseminen noudattaa tiettyjä lainmukaisuuksia tai periaatteita, joiden mukaanmyös ajoneuvon kuljettaja havaitsee työmaan liikennejärjestelyjä tai työkoneita.Yleisiä periaatteita on useita:valikoiva tarkkaavaisuuslyhytaikaisen tiedon epävarmuusfysikaalisen ja havaintomaailman vastaamattomuushavaintokentän muutoksen vaikutuksetabsoluuttisen arvioinnin vaikeustienkäyttäjän yksilöllisten erojen vaikutuksethahmolaitpsykologinen etuajo-oikeusvastuu hahmotusilmiönä.9.1.4 Valikoiva tarkkaavaisuusIhmisen tiedonkäsittelykapasiteetti on rajallinen. Tavanomaisissa olosuhteissa jatoiminnassa aistiemme saavutettavissa on miltei rajaton määrä havaintoärsykkeitä.Ihminen tekee koko ajan valikointia suuresta määrästä havaintoärsykkeitä. Valikointia,kuten kuljettajan toimintaa yleisestikin, ohjaavat ulkoiset ja sisäiset tekijät. Ulkoisiatekijöitä ovat mm. ärsykkeen intensiteetti, äkillisyys, uutuus tai poikkeavuus aikaisempiinärsykkeisiin. Sisäisiä sääteleviä tekijöitä ovat mm. havaintovalmiudet, motivaatioja odotukset.Vaikka informaation käsittelykapasiteetti on rajallinen, sen käyttö on ilmeisen joustavaa.Jos tehtävät ovat helppoja ja pitkälle opittuja, tietoa pystytään käsittelemään
78 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2rinnakkain samalla kun suoritetaan tehtävää. Uuden tehtävän tai taidon opettelu taasvaatii tarkkaavaisuuden kohdistamista ainoastaan uuteen asiaan.Tietyömaalla on paljon tekijöitä ja asioita, jotka kilpailevat kuljettajan tarkkaavaisuudesta.Kuljettaja joutuu keskittymään tietyömaan kohdalla muuttuneeseen ajolinjaansamalla, kun hänen on seurattava työmaan opasteita ja liikennemerkkejä. Tarkkaavaisuusvoi kiinnittyä myös työkoneisiin tai tehtävään työhön, jolloin työkohteessa liikkuvattyöntekijät saattavat jäädä vähemmälle huomiolle. Työkoneen lähellä tai takanatyöskentelevä henkilö jää helposti kookkaan työkoneen katvealueelle.Tietyömaan liikennejärjestelyissä on pyrittävä siihen, että kuljettaja havaitsee tietyttyömaan ja liikenteen kannalta tärkeät asiat. Liikenteenohjauslaitteiden, työntekijöidentai liikennemerkkien on erotuttava riittävän selvästi taustastaan. Varoituslaitteidentai työkoneiden on erotuttava väriltään ja sijoitukseltaan katu- ja mainosvaloistatai muusta liikenteestä.9.1.5 Lyhytaikaisen tiedon epävarmuusSuurella nopeudella ajettaessa monet tärkeät kohteet ovat vain muutaman sekunninkuljettajan näkökentässä. Sillä, kuinka kauan tieto on näkökentässä, on ratkaisevavaikutus havaitsemisen varmuuteen. Lyhytaikainen poikkeava havaintoärsyke, kutentietyömerkki voi jäädä huomaamatta liian suuren tilannenopeuden takia. Tarkkaavaisuusvoi olla heikentynyt toisen informaation tai väsymyksen seurauksena. Voi ollavain sattumaa, että kuljettaja huomaa tietyökohteesta varoittavan liikennemerkin.Työkohteen havaittavuutta voidaan parantaa sijoittamalla useampi samanlainen liikennemerkkiperäkkäin. Varsinkin moottoriteillä ja muilla pääteillä on työkohteestapyrittävä varoittamaan usealla ja toistuvalla varoituksella. Tienkäyttäjälle liikennejärjestelyilläannettu luonteeltaan jatkuva ja toistettu informaatio on selvästi luotettavampaakuin yksittäinen ja kertaluonteinen informaatio. Tällöin varmistutaan siitä,että tienkäyttäjä havaitsee olevansa tietyökohteessa ja hänellä on mahdollisuus ennakoidaja toimia oikealla tavalla. Tietyömaiden liikennejärjestelyistä annettavan informaationtulisi olla luonteeltaan jatkuvaa. Esimerkkeinä tästä ovat jatkuvat tiemerkinnät,nopeusrajoitusmerkinnät, sulku- varoituslaitteet sekä toistuva tiedotus.9.1.6 Fysikaalisen ja havaintomaailman vastaamattomuusAistien välityksellä saatu kuva ympäristöstä ei ole täysin oikea. Psyykkisesti koetut jatiedostetut havainnot eivät mitoiltaan ja intensiteetiltään vastaa suoraviivaisesti ulkomaailmanfysikaalista järjestelmää. Ärsykkeen ja havainnon suhteet eivät ole suoraviivaisettai yksikäsitteiset. Ihmisen aistien havaintotoiminnalla on olemassa herkkyyteenja tarkkuuteen nähden tietyt optimikohtansa, joihin mahdollisuuksien mukaanolisi aina pyrittävä.Esimerkiksi varoitusvalaisimien voimakkuuden lisääminen parantaa näköhavaintojentarkkuutta tiettyyn rajaan saakka, mutta sen jälkeen häikäisy saattaa heikentää havaintoja.Näkemistä heikentävää häikäisyä kutsutaan estohäikäisyksi. Häikäisy vaikeuttaayksityiskohtien näkemistä ja aiheuttaa epämukavuutta näkemisessä. Esimerkiksivastaantulevan liikenteen valot ja muut tiealueella tai työkohteessa olevat valotvoivat häikäisyllään vaikeuttaa pimeässä poikittain tiealueella olevan työkoneen mit-
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 79<strong>Tieturva</strong> 2tojen ja muotojen hahmottamista. Kirkas valonlähde häikäisee vähiten sijaitessaannäkökentän laitamilla etenkin yläosassa, ja eniten sijaitessaan näkökentän keskellä.9.1.7 Havaintokentän muutoksen vaikutuksetIhminen reagoi luontaisesti vain selvään ja riittävän nopeaan näkökentän muutokseen.Tasainen liike tai muu tasaisena jatkuva tapahtuma koetaan ajan mittaan pysyvänätilana, johon ei reagoida oikealla tavalla. Esimerkiksi työkoneen yllättävä liike,kuten pysähtyminen, voi jäädä huomaamatta perässä ajavalta kuljettajalta riittävänajoissa.Kun kuljettaja ajaa riittävän kauan suurella ajonopeudella, hän kokee nopeuden todellisuuttaalhaisemmaksi. Tätä kutsutaan turtumiseksi tai ns. vauhtisokeudeksi ja sevaikuttaa ajonopeuksiin tietyökohteissa. Lisäksi nopeuden alentamisen tarvetta eihelposti huomata mm. jyrkän mäen tai mutkan, risteyksen tai työmaan johdosta.Kun kuljettaja alentaa ajonopeuttaan esimerkiksi nopeudesta 100 km/h nopeuteen60 km/h, hänestä saattaa tuntua, että hän matelee hitaasti ja turvallisesti työkohteenohi. Kuitenkin ajoneuvon törmätessä jalankulkijaan tällä nopeudella, noin joka viidesjalankulkija tilastojen mukaan menehtyy. Kun tien luonne äkkiä muuttuu tietyömaanjohdosta, ei tavanomainen varoitus aina riitä, vaan kuljettajalle on erityisesti ilmoitettavariittävästä nopeuden vähentämistarpeesta.9.1.8 Absoluuttisen arvioinnin vaikeusHavaintoärsykkeiden suhteellinen vertailu on paljon helpompaa ja varmempaa kuinoikeiden arvojen toteaminen. Parittaisena vertailuna pystytään erottamaan tuhansiavärisävyjä ja erittäin pieniä valoisuuseroja. Näkeminen ja ympäristön hahmottaminensekä muotojen ja yksityiskohtien erottaminen perustuvat luminanssi- ja värierojenhavaitsemiseen. Tärkein kohteiden näkyvyyttä säätelevä tekijä on niiden luminanssikontrasti.Ihmiset eivät näe valoa vaan kontrasteja. Kontrasti ilmaisee, kuinka paljon kohteen eriosien luminanssit eroavat toisistaan. Esimerkiksi jarruvalo havaitaan paremmin silloin,kun nähdään perävalon kirkastuminen, mutta ei yhtä helposti jatkuvana voimakkaanavalona. Varoitusvalaisimien osalta paremmin näkyvät valaisimet, jotka menevätvälillä täysin pimeäksi.Yksi väri kerrallaan toimivissa valojärjestelmissä, kuten liikennevaloissa, voidaan luotettavastikäyttää vain kolmea väriä. Jo viiden eri värin käyttö aiheuttaa virhepäätelmiä20 prosentissa tapauksissa. Valitettavasti parhaiten erottuvat kolme väriä ovatsamalla niitä, joiden kohdalla värisokeus on tavallisinta.Hämärässä vaaleisiin vaatteisiin pukeutunut jalankulkija erottuu paremmin kuintummiin vaatteisiin pukeutunut jalankulkija. Ympäristö on tumma, koska auton valotei sitä pysty valaisemaan, joten kontrasti syntyy valojen valaistessa vaaleata jalankulkijaa.9.1.9 HahmolaitHahmottaminen tarkoittaa sitä, kun ihminen käsittelee aistien kautta saamaansa tietoaja muodostaa kuvan ulkomaailmasta. Tapa, jolla ihminen hahmottaa ympäröiväämaailmaa, noudattaa tiettyjä lainalaisuuksia, hahmolakeja. Mitä epätarkempi ja epä-
80 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2täydellisempi aistinvarainen informaatio on, sitä enemmän ihminen tekee virheellisiäoletuksia hahmolakeihin perustuen. Liikenteen ohjauksessa käytettävien merkkien,merkintöjen ja yleisten periaatteiden on oltava joko luontaisten hahmolakien mukaisiatai liioitellusti niiden vastaisia.Liikenteen kannalta tärkeimpiä hahmolakeja ovat:läheisyyden laki,samankaltaisuuden laki,hyvän jatkon laki,yhteisen liikkeen laki.Läheisyyden lain mukaan toisiaan lähellä olevat havainnon kohteet ryhmitellään samaanjoukkoon kuuluviksi. Esimerkiksi jonossa ajavien ajatellaan kääntyvän risteyksessäsamaan suuntaan.Samankaltaisuuden lain mukaan keskenään yhtäläiset tai toisiaan muistuttavat aineksetkäsitellään kuuluviksi samaan ryhmään ja toimiviksi samalla tavalla. Samanlaisetkohteet ryhmitellään yhteen. Esimerkiksi kuljettajan ylitettyä monta samanlaistaliittymää, joissa risteävältä tieltä tulevilla on väistämisvelvollisuus risteyksessä(kärkikolmio), jatkaa kuljettaja matkaa sillä oletuksella, että seuraavassakin risteyksessäon risteävältä tieltä tulevilla väistämisvelvollisuus.Hyvän jatkon lain mukaan ne kokonaisuuden osat, jotka muodostavat yhdessä hyvänkäyrän eli luonnollisen jatkon, käsitellään kuuluvan yhteen. Päätien oletetaan jatkuvansuorana tai risteyksessä suorana jatkuva tie koetaan etuajo-oikeutetuksi.Yhteisen liikkeen lain mukaan ainekset, jotka liikkuvat yhdessä, samalla nopeudellatai liikkuvat vastakohtana paikallaan oleville, tajutaan kuuluvan samaan kokonaisuuteen.Samaan suuntaan liikkuvat kohteet ryhmitellään yhteen. Esimerkiksi jonoa ohitettaessaoletetaan, että jono jatkaa liikettään samanlaisena.9.1.10 Psykologinen etuajo-oikeusLiikenteeseen liittyvistä tottumuksista ja luontaisista hahmolaeista aiheutuu, ettäeräissä olosuhteissa tietyt tiet ja ajosuunnat käsitetään luontaisesti etuajo-oikeutetuiksi.Psykologinen etuajo-oikeus tulee esille: leveän ja kapean kadun risteyksessä:o esimerkiksi 90 prosenttia kuljettajista etuajo-oikeutetulla, mutta kapeammallakadulla, ei uskalla käyttää etuajo-oikeuttaan, vaan epäilee,hidastaa ajoaan ja jää odottamaan leveämmällä kadulla ajavia kadulla, jossa on raitiovaunuliikennettä (kiskot) kestopäällysteisellä tiellä tai kadulla paremmin valaistulla kadulla T-risteyksen suoralla osalla tapauksissa, joissa on ajettu pitkään etuajo-oikeutetuksi määrättyä tai koettuatietä tai katua, oletetaan etuajo-oikeuden jatkuvan seuraavassakin risteyksessä.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 81<strong>Tieturva</strong> 2Työkohteen liikennejärjestelyissä tulisi määrätä etuajo-oikeus ihmisten luontaistenodotusten edellyttämällä tavalla. Jos tämä ei ole mahdollista, on pyrittävä muuttamaanliittymä vastaamaan paremmin hahmolakeja. Jos liikennejärjestely ei noudatahahmolakeja, tavalliset liikennemerkit eivät ole riittäviä, vaan on käytettävä tehokkaampiakeinoja. Näitä voivat olla esimerkiksi liikennevaloja tai normaaleista, tavanomaisistajärjestelyistä poikkeavia järjestelyjä, merkkejä ja tiedotuksia.Kunnossapitoajoneuvon kuljettajalle tai tientyöntekijälle saattaa syntyä myös eräänlaistaomaa "psykologista etuajo-oikeutta". Helposti syntyy mielikuvia, että keltaisenvaroitusvalaisimen käyttö antaa kunnossapitoajoneuvon kuljettajalle "ylimääräisiä"oikeuksia tai virheellisen käsityksen siitä, että työntekijän ei tarvitse noudattaa liikennesääntöjätietyömaalla. Toisaalta voidaan puhua myös eräänlaisesta työpaikkasokeudesta,jolloin työssä olevia vaaroja ei tunnisteta tai vaaran paikat unohdetaantyön touhussa.9.1.11 Havainnointi ja vastuuLiikenteessä tienkäyttäjä tekee hahmolakien mukaisia oletuksia, esimerkiksi pitkänjatkuvassa liikkeessä olevan ajoneuvojen jonon nähdessään tienkäyttäjä olettaa, ettäjonon liike jatkuu. Kuljettajan päätöksenteon taustalla on aina olettamuksia, ennakointejaja odotuksia. Jokainen liikennetilanne vaikuttaa tienkäyttäjän päätöksentekoonja hänen seuraavaan ratkaisuunsa.Liikennettä ja siihen liittyviä tilanteita voidaan tarkastella laajemmaltakin näkökannaltahahmotusilmiönä. Kuljettaja hahmottaa liikennettä hahmolakien mukaisesti.Kuljettajan näkökulmasta liikenteessä pysyvyydellä ja jatkuvuudella on oma hierarkiansa,kuten paikallaan olevat, tasaisella nopeudella liikkuvat ja hidastavat tai kiihdyttävätajoneuvot. Kun jatkuvassa liikkeessä oleva autojono yllättäen tietyömaan kohdallapysähtyy, kuljettajan hahmolain mukaan tekemä olettamus, että jono jatkaa liikettäosoittautuu vääräksi.Liikenteen järjestelyjen suunnittelussa on hyvä ottaa huomioon hahmolait ja niidenvaikutus tienkäyttäjän toimintaan. Hahmolakeja rikkovan (ja jokaisen) kuljettajan olisiriittävän ajoissa etukäteen tiedotettava tulevasta toiminnastaan muille liikenteessäliikkuville, jotta heillä olisi aikaa sopeuttaa toimintansa uusiin olosuhteisiin. Esimerkiksikääntyvä ajoneuvo ryhmittyy ja vilkuttaa riittävän ajoissa, jotta takana tulijatehtivät hiljentää nopeutensa ajoissa. Liikenteessä vastoin hahmolakeja liikkuva onvastuussa liikenteen sujuvuudesta ja turvallisuudesta.9.2 Tienkäyttäjien yksilölliset erot9.2.1 Liikenneturvallisuus ja autokannan ikä SuomessaSuomessa ongelmana on ollut autokannan liikenneturvallisuuden kannalta huolestuttavanhidas uusiutuminen. Henkilöautokannan keski-ikä on ollut kasvussa 2000-luvulla, vuonna 2009 se oli 11,6 vuotta. Autokannan korkea keski-ikä merkitsee muunmuassa sitä, että nykyaikaisilla turvalaitteilla varustettuja henkilöautoja on Suomessavarsin vähän.Onnettomuudet aiheutuvat harvoin suoraan auton huonosta teknisestä kunnosta.Vanhempien ajoneuvojen hallittavuus saattaa olla esimerkiksi pyörien lukkiutumisen
82 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2sallivien jarrujärjestelmien vuoksi uusia autoja heikompi. Eri tutkimuksissa on turvavarusteidenkuitenkin havaittu parantavan auton turvallisuutta selvästi vähentämälläautojen onnettomuuteen joutumista sekä lieventämällä onnettomuuksien seurauksia.Uusimmat autot ovat sisäiseltä turvallisuudeltaan tutkimusmenetelmästä riippuen 10- 40 % turvallisempia 10 vuotta iäkkäämpiin malleihin verrattuna. Vaikeissa vammautumisissaja kuolemantapauksissa ero on vielä selvästi suurempi.Uudet autot ovat kuljettajalle turvallisen tuntuisia ja helppoja sekä mukavia ajaa. Uudetautot lisäävät liikenneturvallisuutta. Toisaalta uusien autojen paremmat hallintalaitteetja ajomukavuus saattavat rohkaista suurempiin ajonopeuksiin tai muuten lisätäajonaikaista riskinottoa.9.2.2 Tienkäyttäjän vireystilaan vaikuttavat tekijätTietyömaan liikenteenohjausta samoin kuin muuta tiedotusta suunniteltaessa onotettava huomioon se, etteivät kuljettajat ole jatkuvasti valppaina. Kuljettajan mielenkiintovoi kohdistua muihin asioihin kuin ajamiseen, esimerkiksi muihin matkustajiin,kännykkään, karttaan tai muuhun kirjalliseen materiaaliin.Kahdeksan kymmenestä autoilijasta käyttää matkapuhelinta ajaessaan. Järkeväänkinkäyttöön liittyy myös riskejä; liikenteen seuraaminen yleensä herpaantuu, mikä lisääonnettomuusalttiutta.Väsymys liikenteessä on yleinen kuljettajien keskuudessa esiintyvä ongelma. Liikenneturvanvuonna 2008 julkaiseman tutkimuksen mukaan noin 20 % kuljettajista kertoijoskus nukahtaneensa rattiin ajon aikana. Noin 16 % kuljettajista kertoi olleensalähellä nukahtamista tai kokeneensa hereillä pysymisen vaikeaksi kyselyä edeltäneenkahdentoista kuukauden aikana. Nukahtaminen ja väsymys ovat merkittäviä liikenneonnettomuuksiinjohtavia syitä.Kuljettaja voi olla myös psyykkisesti väsynyt. Psyykkinen väsymys ilmenee kyllästymisenäyksitoikkoiseen ajotehtävään. Ihminen tottuu pitkään samanlaisena jatkuvaantilanteeseen. Esimerkiksi kun kuljettaja ajaa tuntikausia leveää suoraa tietä samallanopeudella, hän tottuu tuohon nopeuteen eikä tajua sen suuruutta. Tällöin ajaminenon muuttunut automaattiseksi. Vasta vaikeuksien ja häiriöiden ilmaantuessa toimintapalautuu tiedostetulle tasolle.Tienkäyttäjän vireystila voi useista eri syistä olla heikentynyt. Siksi tarvitaan havaintojatukevia tai jopa liioittelevia ärsykkeitä, joilla kuljettaja todella herätetään tajuamaanedessä oleva tilanne, kuten tietyömaa. Tällaisia keinoja voivat olla tärinäraidat,normaalia suuremmat liikennemerkit tai hyvin havaittavat liikenteenohjauslaitteet,valo- tai äänimerkit, varoitustaulut sekä erilaiset opasteet. Tietyömaalla kuljettajaapitää pyrkiä ohjaamaan oikeille ajoreiteille sekä käyttämään sopivaa tilannenopeuttasen sijaan, että käytettäisiin pelkästään kielto- ja rajoitusmerkkejä.9.2.3 Kuljettajien riskitekijöitäSuurin riskikeskittymä liikenteessä on edelleen ihminen. Tutkimusten mukaan inhimillinenriskitekijä oli mukana 99 prosentissa kuolemaan johtaneissa onnettomuuksissa.Sekä ikä että ajokokemus vaikuttavat ratkaisevasti kuljettajan ajotapaan. Lisäksikuljettajan ajotapaan vaikuttavat puutteellinen näkökyky, piilevä sairaus, kuljetta-
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 83<strong>Tieturva</strong> 2jan kyky reagoida sekä se, onko kuljettaja mahdollisesti juopunut tai huumeiden tailääkkeiden alaisena.Tutkimusten mukaan kuljettajan iällä ja sukupuolella on ilmeinen vaikutus onnettomuus-ja vammautumisriskiin. Nuorten kuljettajien kokemattomuus ja toisaalta vanhempienkuljettajien huomiokyvyn heikkeneminen lisäävät onnettomuusriskiä. Vammautumisriskiävanhemmilla ja naiskuljettajilla lisää se, vanhempien kuljettajien kehoei kestä samanlaista iskua kuin nuorten, eikä vastaavasti naisten keho kestä samanlaistaiskua kuin miesten.Ikä heikentää mm. kykyä nähdä pimeässä ja hämärässä. Monissa tutkimuksissa onhavaittu riippuvuus näön perustoimintojen ja onnettomuusriskin välillä. Erityisestinäkökentän laajuus on todettu merkitykselliseksi. Kuljettajilla, joilla on rajoituksianäkökentässä, on noin nelikymmenkertainen onnettomuusriski muihin kuljettajiinverrattuna.9.2.4 Kuljettajan reaktionopeus liikenteessäReaktionopeutta pidetään yleensä tärkeänä tekijänä liikennekäyttäytymisessä ja onnettomuuksienvälttämisessä. Tietyömaan liikenteen järjestelyt eivät saa kuitenkaanperustua siihen, että turvallisuus saavutetaan suuren reaktionopeuden turvin.Kyky suunnata huomiota nopeasti olennaiseen ärsykkeeseen on tärkeä osa ajotehtävää.Reaktionopeuteen vaikuttavat lukuisat tekijät, kuten ärsykkeen havaittavuus, selvyysja yksiselitteisyys, kokonaistilanne sekä yllätysvaikutus. Havainto- ja suoritusajatpitenevät siirryttäessä yksinkertaisesta tilanteesta yllätystilanteeseen.Tutkimusten mukaan viive riskien tunnistamisessa on yksi keskeinen tekijä ajatellenhavainnointia liikenteessä. Katseen kohdistaminen nopeasti ja näköärsykkeiden havaitseminenmonimutkaisesta ympäristöstä liittyvät pieneen onnettomuusriskiin.Riskin havaitsemisviive ja onnettomuusmäärät ovat riippuvaisia toisistaan ja saattavatviitata yleisempään kykyyn havaita ja reagoida näköärsykkeisiin monimutkaisessaympäristössä.9.2.5 Turvallisuuden harhakuva ja kuljettajan riskinottoEri tutkimuksissa on havaittu, että ihmiset yliarvioivat toisia riskejä ja aliarvioivat toisiaverrattuna niiden aiheuttamaan kuolemanvaaraan. Harvinaisia riskejä, kuten esimerkiksilento-onnettomuus yliarvioidaan ja yleisempiä ja arkipäiväisempiä riskejäkuten liikenneonnettomuus työmatkalla aliarvioidaan.Tutkimusten mukaan enemmistö autoilijoista pitää itseään keskimääräistä taitavampinaja turvallisempina kuljettajina. Suomessa tehdyssä tutkimuksessa vasta ajokortinsaaneet ovat pitäneet itseään keskimääräistä parempina kuljettajina. Virheellisetriskiarviot jättävät ihmiset valmistautumattomiksi mahdollisiin vaaratilanteisiin. Ensimmäinenkeino virhearvioiden korjaamiseksi on todellisista riskeistä tiedottaminen.Toinen keino on muovata ihmisen toimintaympäristöä niissä kohdin, joissa subjektiivisetriskiarviot poikkeavat eniten objektiivisesta riskistä. Oikein tehdyt liikennejärjestelyt,jotka herättävät tienkäyttäjän havaitsemaan lähestyvän tietyömaan riskit lisäävättienkäyttäjien ja työmaan työntekijöiden turvallisuutta.
84 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2LähteetAnttila, M.2012. 4 askelta: Kemikaaliasiat kuntoon. Työ Terveys Turvallisuus 1/2012.julkaisija: Työterveyslaitos. 42.vuosikerta.Elio, K., Koivisto, V., Lasonen, K. 1978. Liikennearvo ja -asennetutkimusprojekti. Pääraportti.Vähäisen ajokokemuksen omaavien kuljettajien liikennearvot ja -asenteet,niiden yhteyksiä kuljettajia kuvaaviin taustamuuttujiin sekä liikennekäyttäytymiseen.Research Reports N:o 75. Department of Education, University of Jyväskylä.ELY-keskuksen www-sivut. viitattu 14.3.2012. www.ely-keskus.fi/fi /Liikenne/Lupaasiat/Erikoiskuljetukset esite, Erikoiskuljetusluvan tarve, hakeminen ja käytännön toimenpiteet.2010. Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus. viitattu, 3.5.2012. saatavissa:http://www.ely-keskus.fi/fi/Liikenne/Lupaasiat/Erikoiskuljetukset/Tilastot/Documents/Erikoiskuljetukset_esite_2010.pdfHietavirta, J., Niskanen, T., Patrikainen, H., Päivärinta, K., von Hertzen, P. Rakennustöidenturvallisuusmääräykset selityksineen 2011-2013. Bookwell Oy. Juva 2011. ISBN978-952-254-092-8. (Painos uusitaan noin kahden vuoden välein)Häkkinen, S., Luoma, J. Liikennepsykologia. Hämeenlinna 1991. Otatieto Oy.Karvonen, E., Ernvall, T., Kari, T. Henkilöautomallien onnettomuudet ja vammautumisriskit2010. Aalto-yliopiston julkaisusarja TIEDE + TEKNOLOGIA 22/2011. UnigrafiaOy, Helsinki 2011, ISBN 978-952-60-4441-5 (printed), ISBN 978-952-60-4442-2 (pdf).Kunnossapitovahingot maanteillä Tienpitäjän vastuu ja korvausperiaatteet-Korvaushakemusten käsittely. 2007. Tiehallinnon sisäisiä julkaisuja 22/2007. EditaPrima Oy Helsinki 2007. TIEH 4000565.Laitinen, S., Jokiniemi,J., Rousku, E. 2006. Esteetön valaistus ja selkeät kontrastitasema-alueilla. Liikenne- ja viestintäministeriön julkaisuja 39/2006. Edita PublishingOy. ISBN: 952-201-572-5. saatavissa: http://www.lvm.fi/fileserver/Julkaisuja%2039_2006.pdfLappalainen, J., Sauni, S., Piispanen, P. Rakennustyön turvallisuusjohtamisen hyviäkäytäntöjä. RATUKE-hanke. Helsinki 2003. Rakennusteollisuuden Kustannus RTK Oy.Lappalainen, J., Sauni, S., Piispanen, P. Rantanen, E., Mäkelä, T. Rakennustyömaanhyvä turvallisuusjohtaminen. Toimintaopas. Työsuojelujulkaisuja 88. Tampere 2009.Työsuojeluhallinto.Liikenne tietyömaalla: Kunnossapitotyöt: Liikennejärjestelyt ja työturvallisuus tienkunnossapitotöissä. 2011. Helsinki: <strong>Liikennevirasto</strong>. <strong>Liikennevirasto</strong>n ohjeita, 3/2011.ISBN 978-952-255-740-7.Liikenne tietyömaalla: Päällystys- ja tiemerkintätyöt 15.12.2011. Liikennejärjestelyt jatyöturvallisuus päällystys- ja tiemerkintätöissä. Helsinki: <strong>Liikennevirasto</strong>. <strong>Liikennevirasto</strong>nohjeita, 2/2011. ISBN 978-952-255-628-8.
<strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012 85<strong>Tieturva</strong> 2Liikenne tietyömaalla: Pätevyysvaatimukset ja työturvallisuuden perusteet 14.1.2011.Helsinki: <strong>Liikennevirasto</strong>. <strong>Liikennevirasto</strong>n ohjeita, 1/2011. ISBN 978-952-255-612-7.Liikenne tietyömaalla: Sulku- ja varoituslaitteet 5D-2: Laatuvaatimukset ja käyttö11.3.2009. Helsinki: Tiehallinto. TIEH 2200051-09.Liikenne tietyömaalla. Tienrakennustyömaat. 2009. Helsinki: Tiehallinto. TIEH2200053-09.Liikenne tietyömaalla: 5F tienpitoajoneuvot. 2008. Helsinki: Tiehallinto. TIEH2200007-v-08.Liikenneministeriön päätös liikenteen ohjauslaitteista 1982. LMp 16.3.1982/203.Liikenneturvan www-sivut. viitattu 9.5.2012. www.liikenneturva.fi<strong>Liikennevirasto</strong>n www-sivut. viitattu 14.3.2012. www.liikennevirasto.fiMaankäyttö- ja rakennusasetus 1999. 10.9.1999/895.Markkanen, J. Rakennushankkeen turvallisuussuunnittelu. Helsinki 2004. VahinkovakuutusyhtiöPohjola.Lehti-Miikkulainen, O., Harju, M. ja Ojala, J. Riskienarviointi rakennushankkeissa osanaturvallisuuden varmistamista. Turvallisuusriskien tunnistamismenetelmä. Tiehallinnonsisäisiä julkaisuja 38/2008.Panostajalaki 2000. L 25.2.2000/219.Radanpidon turvallisuusohjeet (TURO). 2012. Helsinki: <strong>Liikennevirasto</strong>. <strong>Liikennevirasto</strong>nohjeita, 1/2011. ISBN 978-952-255-081-1.RT 10-10898 Rakennuttajan työturvallisuusvelvoitteet rakennushankkeessa. Ohjetiedostokesäkuu 2007.Rytkönen Antti. Näkeminen ja liikenneturvallisuus. Liikennenäkemisen koulutuspakettinuorille kuljettajille. Opinnäytetyö. 2009. Metropolia Ammattikorkeakoulu, Hyvinvointija toimintakyky.Räjähdeasetus 1993. A 28.5.1993/473.Suomen työlainsäädäntö ja työelämän suhteet. 2012. Työ- ja Elinkeinoministeriönesite. saatavissa: www.tem.fi, hakupolku: Etusivu > Ajankohtaista > Julkaisut > Esitteet> TyölainsäädäntöesitteetSähkörataohjeet, Ratahallintokeskuksen julkaisuja B 22. Helsinki 2009. VR Kirjapaino,Hyvinkää. ISBN 978-952-445-272-4. saatavissa:http://www2.liikennevirasto.fi/julkaisut/pdf4/rhk_b22_sahkorataohjeet_web.pdfTieliikenneasetus 1982. A 5.3.1982/182.
86 <strong>Liikennevirasto</strong>n oppaita 3/2012<strong>Tieturva</strong> 2Tieliikennelaki. 1981. L 3.4.1981/267.Tulityöt suojeluohje 2011, Finanssialan keskusliiton ohje. viitattu 12.4.2012. saatavissa:http://www.fkl.fi/materiaalipankki/ohjeet/Dokumentit/Tulityot_suojeluohje.pdfTurvallisuus- ja kemikaaliviraston (Tukes) www-sivut. viitattu 14.3.2012. www.tukes.fiTyösuojeluhallinnon www-sivut. viitattu 14.5.2012. www.työsuojelu.fiTyöturvallisuuslaki. 2002. L 23.8.2002/738.Valtioneuvoston päätös henkilönsuojainten valinnasta ja käytöstä työssä. 1993.VNp 22.12.1993/1407.Valtioneuvoston asetus rakennustyötä tekevän sukeltajan pätevyydestä ja turvallisuussuunnitelmasta2011.VNa 20.11.2011/1088.Valtioneuvoston asetus työvälineiden turvallisesta käytöstä ja tarkastamisesta. 2008.VNa 12.6.2008/403.Valtioneuvoston asetus pelastustoimesta 2003. VNa 4.9.2003/787.
ISSN-L 1798-6591ISSN 1798-6605ISBN 978-952-255-179-5www.liikennevirasto.fi