Naisena olemisen sietämätön keveys30 osallistujan joukko saksansuomalaisia naisiakokoontui tammikuussa 50+ -seminaariinEbernburgin linnaan pohtimaan (ulkosuomalaisena)naisena elämistä, sen haasteita ja voimanlähteitä.Elän ainakin 20 vuotta vanhemmaksiVauhtia ”Opelin“ kyydissä.Ebernburgin linna mainitaan ensimmäistä kertaa1028. Se on korkean vuoren huipulla, etelänpuolella on viiniviljelystä ja toisella puolella äkkijyrkkävuorenrinne laaksoon. Maisemat olivataivan mahtavat, se joka uskalsi vuoren reunaltakatsoa, näki sitäkin enemmän.Tutustuimme seminaarissa oman elämämme saloihinja sen kehitykseen erittäin temperamenttisenja mukaan tempaavan draamakouluttaja RaijaAiraksinen-Björklundin johdolla. Pikkuhiljaaviikonlopun aikana loimme suomalaisen Kerttu-Marketta Aaltonen-Müllerin koko elämän kaaren.Lapsena ja nuorena neitona hän eli Suomessa,missä tutustui Hans-Detlev Mülleriin. Oli hyvinjännittävää seurata, miten hänen elämänsä Saksassavaimona ja äitinä muodostui hiljalleen meidänosallistujien avustuksella.Vetäjämme Raija ja Helena saivat meidät oikeininnostumaan, siinä me osallistujat unohdimmearkuutemme ja ujoutemme. Joukossa olimyös muutama voimakas persoona, jotka vetivätmuutkin mukaan. Illalla ohjelman jälkeen istuimmevielä yhdessä ja kävimme läpi päivän tapahtumia.Lähtiessä oli monella haikea mieli, kun tämä iloinen,yhtenäinen joukko hajosi. Nauroimme niin,että minä ainakin elän 20 vuotta vanhemmaksi!Toivomme samanlaisia seminaareja jatkossakin.Vielä kerran kiitos vetäjille.Seija RohlFFsTerveellä tavalla ylpeä omista juuristaanLauantaina loimme oman henkilömme, jonkaelämän käänteiden kautta tutkimme naiseuttaja naisena olemista ryhmäläisiä kiinnostavienteemojen ja näkökulmien kautta. Prosession aina yhtä jännittävä myös minulle ohjaajana.Heittäydyn ryhmän eteen vain toiminnan kehysmielessäni. Perusajatus on: ”Tutustumme tänäännaiseen, joka…” Muuta valmista ei ole olemassa.Työstän/-mme sitä, mitä ryhmä tuottaa. Aina,niin nytkin.Saimme tutustua vuonna 1952 syntyneeseenKerttu-Marketta Aaltonen-Mülleriin, joka olimuuttanut rakkauden perässä Saksaan valmistuttuaanensin sairaanhoitajaksi Suomessa. TuoHeinävedeltä kotoisin oleva, evankeliseen kirkkoonkuuluva nainen oli muuttanut Etelä-Saksaanpieneen katoliseen kylään. Ja mitä kiemuroitaKertun, Frau Gerdin, elämä sisälsikään! Välillänauratti, välillä itketti. Osallistujien mukaan kokoajan voimaannutti. Kerttu-Marketta alkoi elääkeskuudessamme. Illan päätteeksi tutkimme kirjeitä,jotka muuttivat päähenkilömme elämää.Eräs osallistujissa parkasi: ”Ei, älkää tehkö tätäminulle! En kestä, jos Kertun ja Helmutin 40-vuotinenavioliitto kaatuu näihin kirjeisiin!” Ei kaatunut,mutta syntyi mielenkiintoisia ja tiukkojakeskusteluja.Sunnuntaiaamuna elettiin vuotta 2023 ja Kerttumuutti leskeksi jäätyään Helsinkiin ja alkoi kirjoit-kuva/ Foto: Tarja Palonen-Heisse22 |04-05 • 2013
kuva/Foto: Terttu Wachtlertaa bestsellereitä elämästään saksalaisena kotirouvana.Tekijänpalkkioillaan hän kiersi maailmaa– reppumatkailijana ja luksusristeillen. Loppu hyvin,kaikki hyvin.Esille nousseet teemat käsittelivät tällä kertaameille ulkomailla asuville naisille (miksei miehillekin)niin tuttuja teemoja: ulkopuolisuuden tunnetta,erilaisuutta, ”outoutta” ja kotimaan kaipuuta.Naiseuden kipupisteitä, uskallusta ollaomanlaisensa, uskallusta olla suomalainen, koulutettuja itsenäinen nainen. Tietoinen ja terveellätavalla ylpeä omista juuristaan.Raija Airaksinen-BjöRKlundLempirunoja yhdistämällä koottuja ”uusiorunoja”Kerttu-Marketta Aaltonen-MüllerKuunvaloEn voi tuoda s i n u l l ekuu n valoa kä m m e nissä n i,joka kunniaa n i loistaaja valoa sät eileeja valais e e kokotaivaanrannan.Sammuta n kynttilä n,ett e i s e häi rits e kuuta.Jäkälä nosti p ika rinsah a u ra a nja sad e tä ytt i s e n.Pyhät on ruusutn eien pos k e n,pyhä on ku kka p i hlajassa,s u vi-iltama n s ulossa.Niistä syd ä m e n i l a u l u n t e e n,t u ulta pidätt ä e n.työryhmä: Christiane, Marja-Liisa jaKatariinaMe n e vuorille,m e n e kauas m e re l l e.Me re n yl l e nous e e ki rkas ku u.Ja pisarassa ki m m els i ta ivas.Rakas ystävä,m uist e l e n s i nua ka ike n yötä,t u u lis ina öinä ol e nku u l evina n i kuiska ukses i .Tiedä n, s e on ha rhaa,olet poissa.Su vi-iltama n s ulossa,pyhät on p ihlajat p iha lla.Pyhä on s u vi n e n ilta,a lla p ihlaja n pyhäis e n.Pu u kko lyötii np i hlaja p u u h u n.Ja Jumala sanoi:tois i l l ea nna n toiset aska reet.Mi nua pa leltaa.työryhmä: Tytti H., Kaija G., Maija F.04-05 • 2013 | 23