Terve Metsä - Stora Enso
Terve Metsä - Stora Enso
Terve Metsä - Stora Enso
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong><br />
STORA ENSO METSÄN LEHTI METSÄNOMISTAJILLE � KESÄKUU 2010<br />
METSO tuli<br />
metsään<br />
s. 10<br />
Nyt puukaupan<br />
tekoon!<br />
s. 8<br />
www.storaensometsa.fi - käy uusilla nettisivuilla!
sisällys<br />
KESÄKUU 2010<br />
LASTUJA, UUTISIA, TAPAHTUMIA<br />
Pääkirjoitus 3<br />
Koko perheen metsäpäivä tulee taas 4<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong> Fin5-suunnistusviikolla 4<br />
Lähde kesällä Lustoon 5<br />
Husqvarnan metsästys alkaa 5<br />
Hyvää palautetta puukaupoista 5<br />
Hakkuut kasvussa 6<br />
<strong>Metsä</strong>nomistaja 2010 tutkimus 6<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n metsäpalvelut toimivat 6<br />
<strong>Metsä</strong>nuudistamisen laatu hyvä 7<br />
Puunosto jatkuu läpi kesän 8<br />
ARTIKKELIT<br />
METSO-kohde Kainuussa 10<br />
METSO sai metsänomistajat liikkeelle 12<br />
Yli 200 metsäasiantuntijaa<br />
valmiina palveluun 16<br />
Testaa itsesi ja metsäsi netissä! 19<br />
Murkkuja, auts! 20<br />
Osakesäästäminen tutuksi koko kansalle 23<br />
<strong>Metsä</strong>tehtaiden uusi elämä 26<br />
Hoitamaton taimikko tulee kalliiksi 28<br />
TUOHIA, OHJEITA, VINKKEJÄ<br />
Jalostettu siemen lisää kasvua 31<br />
Koivun karsinta alkaa juhannuksena 31<br />
<strong>Metsä</strong>suunnitelma on oiva apu 32<br />
Lakimies vastaa 33<br />
Ristikko 34<br />
Lukijan palvelukortti 35<br />
Edellisen ristikon ratkaisu ja palkitut 35<br />
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong><br />
– <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong> <strong>Metsä</strong>n lehti metsänomistajille<br />
Päätoimittaja: Vuokko Kirvesmies, <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong> <strong>Metsä</strong>;<br />
Toimitus: Anfangi Oy; Painopaikka: PunaMusta;<br />
Painopaperi: Kannet LumiPress Art 130 g;<br />
sisäsivut NovaPress Silk 90 g;<br />
Osoitteenmuutokset: Palvelukortti sivulla 35.<br />
ISSN 1235-1687<br />
www.storaensometsa.fi<br />
Kansikuva: Marja Manninen, Erkki Moilanen<br />
ja Paavo Heikkinen tutkivat karttaa Paavon metsässä<br />
Vuokatissa. Kuvaaja: Hannu Huttu.<br />
PEFC/02-31-151<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n<br />
Juha<br />
Rissanen<br />
rajasi Eija a<br />
Kouhian<br />
kuusen<br />
harvennususleimikon punaisella a<br />
nauhalla.<br />
20<br />
8 Puukauppa<br />
käy vilkkaana<br />
koko kesän<br />
Muurahaiset<br />
ovat ”fi ksumpia”<br />
kuin luuletkaan<br />
23<br />
Osakkeet<br />
tutuksi<br />
koko<br />
kansalle<br />
Toimitusjohtaja<br />
Sari Lounasmeren<br />
työnantaja<br />
Pörssisäätiö edistää<br />
arvopaperisäästämistä.<br />
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> 2 2
PÄÄKIRJOITUS<br />
<strong>Metsä</strong>nomistaja on meille tähti<br />
Tiukan työrupeaman jälkeen sisäinen<br />
kehitystyömme on nyt valmis. Olemme<br />
valmiita tarjoamaan metsänomistajille parasta<br />
metsä- ja puukauppapalvelua parhaalla palveluasenteella:<br />
<strong>Metsä</strong>nomistaja on meille tähti. Saat kaikki metsänhoitoon<br />
tarvitsemasi palvelut samalta henkilöltä<br />
eli paikkakunnan puunostajaltamme. Olemme aktiivisempia<br />
ja meidät tavoittaa entistä paremmin.<br />
Mitä sinun metsästäsi tulee isona? Viime aikoina<br />
olemme olleet julkisuudessa esillä sloganilla ”Mitä<br />
metsästäsi tulee isona?” Haluamme haastaa metsänomistajat<br />
miettimään oman metsän tilannetta ja<br />
tulevaisuutta. Tarjoamme sinulle asiantuntevaa metsänhoitoapua<br />
ja puukauppamahdollisuuksia. Hoidat<br />
metsäsi kuntoon ja saat metsästä rahaa. Puu saa uuden<br />
elämän jalostamissamme ekologissa puutuotteissa.<br />
<strong>Metsä</strong>ssä voi olla myös luontoarvoja, jotka haluaa<br />
säilyttää tuleville sukupolville. Siihen löytyy apu<br />
METSO-suojeluohjelmasta. <strong>Metsä</strong>ammattilaisemme<br />
osaavat neuvoa korvausten haussa.<br />
Yhä useampi metsänomistaja etsii metsätietoa<br />
netistä. Avasimme äskettäin uudet metsänomistajien<br />
nettisivut osoitteessa www.storaensometsa.fi<br />
. Jo nyt olemme saaneet hyvää palautetta sivujen<br />
monipuolisesta annista. Sivuilta löytyy neuvot metsänhoitoon<br />
ja puukaupan tekoon. Ajankohtaisista<br />
aiheista kirjoitetut blogit kutsuvat teidätkin mukaan<br />
keskusteluun. Kannattaa käydä tutustumassa ja osallistua<br />
kilpailuun.<br />
Nyt on erinomainen puukaupan aika. <strong>Metsä</strong>teollisuustuotteilla<br />
on menekkiä ja kotimaista puuta tarvitaan<br />
paljon. Ostamme kaikkea puuta ja metsäenergiaa<br />
koko Suomesta. Kesä on erinomaista aikaa käydä<br />
metsässä suunnittelemassa tulevia puukauppoja.<br />
Kaveriksi voit pyytää maksutta metsätilapaikkakuntasi<br />
storaensolaisen, jonka yhteystiedot löydät uusilta<br />
nettisivuiltamme tai soittamalla metsäpalvelunumeroomme<br />
02046 1478.<br />
Puukaupan palveluterveisin!<br />
Jorma Länsitalo<br />
metsäpäällikkö<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong> <strong>Metsä</strong><br />
3 <strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong>
lastuja UUTISIA,<br />
Koko perheen<br />
metsäpäivä tulee taas<br />
<strong>Terve</strong>tuloa Oittaalle 25. syyskuuta!<br />
Perinteinen Koko perheen<br />
metsäpäivä järjestetään<br />
yleisön pyynnöstä<br />
Espoon Oittaalla lauantaina<br />
25. syyskuuta. Oittaan ulkoilukeskus<br />
Espoossa tarjoaa<br />
hienot puitteet monipuoliseen<br />
ja havuntuoksuiseen<br />
aitoon metsäpäivään.<br />
Päivän aikana on mahdollisuus<br />
tutustua mm. istutus-<br />
ja raivaustyöhön sekä metsänhakkuutyömaahan.<br />
Omia<br />
taitoja voi testata metsätaitoradalla.<br />
Eikä unohdeta nokipannukahveja!<br />
Asiantuntijaluennoilla<br />
valotetaan metsänkasvatuksen<br />
kannattavuutta ja sukupolvenvaihdokseen<br />
liittyviä<br />
asioita sekä valotetaan puumarkkinoidentulevaisuutta.<br />
Uittonäytös tuo tuulahduksen<br />
menneisyydestä. Perheen<br />
pienimmille ja nuorille<br />
on paljon ohjelmaa. Paikalla<br />
on esimerkiksi pienoispa-<br />
TAPAHTUMIA, AJANKOHTAISTA<br />
Talousmetsä ihanteellinen<br />
suunnistajalle<br />
Fin5-suunnistustapahtuma<br />
kerää suunnistajat ja<br />
heidän perheensä heinäkuun<br />
12.-17. päivä Imatralle ja Ruo-<br />
perikone, jonka avulla pääsee<br />
tutustumaan paperinteon<br />
saloihin.<br />
Erilaiset työkoneet, puutavararekka<br />
sekä metsäisten<br />
tuotteiden ja palveluiden esit-<br />
kolahdelle.<br />
”Odotamme tapahtumaan<br />
3 500 kilpasuunnistajaa ja<br />
500 kuntosuunnistajaa sekä<br />
telijät tarjoavat monipuolisen<br />
kattauksen metsään liittyvää<br />
tietoa.<br />
Ohjelmalavalla tapahtuu<br />
koko päivän ajan. Päivillä onkin<br />
hyvä mahdollisuus tutkia,<br />
mitä kaikkea metsästäsi<br />
runsaasti heidän perheenjäseniään.<br />
Osallistujia tulee yli<br />
20 eri maasta,” kertoo tapahtuman<br />
pääsihteeri Anssi Juutilainen<br />
suunnistusseura SK<br />
Vuoksesta.<br />
Fin5-tapahtuman teemaksi<br />
SK Vuoksi on valinnut metsien<br />
moninaiskäytön. <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong><br />
<strong>Metsä</strong>, joka on yksi tapahtumanpääyhteistyökumppaneista,<br />
esittelee tapahtumassa<br />
metsien käyttöä.<br />
Juutilaisen mukaan talousmetsät<br />
palvelevat suunnistusta<br />
erinomaisesti. ”Sama<br />
voikaan tulla isona?<br />
Lisätietoa tapahtumasta<br />
Kirsi Nordström puh.<br />
040 5729669 tai lähempänä<br />
tapahtumaa www.kokoperheenmetsapaiva.fi<br />
metsämaasto sen eri kasvuvaiheissa<br />
tarjoaa vaihtelevia<br />
haasteita myös suunnistajalle”,<br />
Juutilainen sanoo.<br />
Juutilaisen mukaan tapahtumaa<br />
on markkinoitu paitsi<br />
suunnistus- myös matkailutapahtumana.Yhteistyökumppaneidensa<br />
kanssa SK Vuoksi<br />
on koonnut kokonaisuuden,<br />
joka tarjoaa tekemistä koko<br />
perheelle.<br />
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> 4 4
Lähde kesällä<br />
Lustoon<br />
Sovita kesälomamatkan<br />
varrelle käynti Luostoon<br />
Suomen metsämuseoon.<br />
Luston tämän vuoden<br />
vaihtuvia näyttelyitä ovat<br />
Polku (30.4.–1.9.), <strong>Metsä</strong> on<br />
kauneus (30.4.–31.8.), Vanhan<br />
aseman kesänäyttely<br />
(14.6.–8.8.) ja Herrat, pomot<br />
ja jätkät (13.9.–9.1.2011).<br />
Polku on Taideyhdistys Ars<br />
Novan teemanäyttely, joka<br />
pohtii metsän än<br />
henkistä kokeemista. <strong>Metsä</strong> on<br />
Hyvää palautetta<br />
puukaupoista<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n kanssa puukauppaa<br />
käyneet metsänomistajat<br />
ovat tyytyväisiä<br />
saamaansa palveluun.<br />
Kouluarvosteluasteikolla<br />
yli yhdeksän saivat väittämät:<br />
”Puunostaja piti antamansa<br />
lupaukset”,<br />
”Puunostaja oli mielestäni<br />
ammattitaitoinen”,<br />
”Yhteistyö puunostajan<br />
kanssa oli miellyttävää”<br />
”Puukauppa sujui ongelmitta.”<br />
<strong>Metsä</strong>nomistajien palaute<br />
selvitetään puhelinhaas-<br />
kauneus –näyttelyssä on Itä-<br />
Suomen yliopiston opettajaopiskelijoiden<br />
puupiirroksia,<br />
maalauksia ja valokuvia.<br />
Tutustu Luston pysyviin<br />
näyttelyihin (<strong>Metsä</strong>ä etsimässä,<br />
Koneaika, Vanha savotta ja<br />
<strong>Metsä</strong>nparantajien vuosisata)<br />
ja pitkin vuotta järjestettäviin<br />
muihin tapahtumiin sivuilla<br />
www.lusto.fi .<br />
Lustossa on tänä kesänä nähtävillä mm.<br />
opettajaopiskelijoiden tekemiä puupiirroksia.<br />
tatteluin ulkopuolisen toimijan<br />
tekemänä. Vuosittain<br />
palautteita kertyy yli tuhannelta<br />
metsänomistajalta. Saadut<br />
palautteet ohjaavat omalta<br />
osaltaa <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong> <strong>Metsä</strong>n<br />
puukauppapalvelujen kehitystyötä.<br />
Palautteen mukaan eniten<br />
parannettavaa on puunkorjuujäljessä.<br />
Lisäksi vastaajat<br />
toivovat, että puunostajat pitäisivät<br />
heihin enemmän yhteyttä.<br />
Husqvarnan<br />
metsästys alkaa<br />
Yhteistyökampanja antaa selvää<br />
etua puukaupan tehneille<br />
Nyt kannattaa uusia saha-<br />
ja leikkurikalusto<br />
iskukuntoon! <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n<br />
kanssa pystykaupan<br />
tehneille ropsahtaa 0,50<br />
euroa alennusta jokaista<br />
puukaupan mottia kohti<br />
Husqvarnan moottori- tai<br />
raivaussahaan, ajoleikkuriin<br />
tai robottileikkuriin.<br />
Vastaavasti hankintamyyjän<br />
etu on yksi euro/hankintamotti.<br />
Mallit löytyvät<br />
toimistoiltamme saatavista<br />
esitteistä tai Husqvarnan<br />
kaikista myymälöistä.<br />
<strong>Metsä</strong>styskausi on<br />
alkanut!<br />
Näin osallistut:<br />
1. Päätä hoitaa metsääsi ja<br />
tee puukauppa <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n<br />
kanssa.<br />
2. Harvenna, hakkaa: neuvoja<br />
saat tarvittaessa <strong>Stora</strong><br />
<strong>Enso</strong> <strong>Metsä</strong>stä.<br />
3. Lunasta Husqvarnan<br />
arvoseteli: 0,50 euroa/pystykaupan<br />
m 3 , 1 euro/hankintakaupan<br />
m 3 - maksimissaan<br />
150 euroa.<br />
4. Hyödynnä seteli uuden<br />
Husqvarnan ostoon.<br />
5. Sitten metsälle, Husqvarnat<br />
ovat liikkeellä!<br />
Katso myös tämän<br />
lehden takasivu!<br />
5 <strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong>
lastuja UUTISIA,<br />
Hakkuut<br />
kasvussa<br />
<strong>Metsä</strong>nomistajat valmistautuivat<br />
kuluvan<br />
vuoden ensimmäisen neljänneksen<br />
aikana hakkuisiin<br />
viimevuotista aktiivisemmin.<br />
Kaikkien metsänkäyttöilmoitustenhehtaarimäärät<br />
ylittivät kahden<br />
edellisen vuoden tason,<br />
mutta etenkin yksityismetsienuudistushakkuissa<br />
kasvu oli vahvaa.<br />
Tiedot käyvät ilmi metsäkeskusten<br />
ja <strong>Metsä</strong>talouden<br />
kehittämiskeskus Tapion<br />
keräämistä tilastoista.<br />
Uudistushakkuiden<br />
metsänkäyttöilmoitusten<br />
pinta-ala oli noin 40<br />
% viime vuotta suurempi.<br />
Kasvatushakkuisiin varattujen<br />
kohteiden pintaala<br />
oli noin neljänneksen<br />
suurempi kuin vuotta aiemmin.<strong>Metsä</strong>nkäyttöilmoituksissa<br />
ei näy verohuojennuksen<br />
pienennyksen<br />
vuoksi romahdusta vaan<br />
pikemmin on nähtävissä<br />
normaali kausivaihtelu.<br />
<strong>Metsä</strong>alalla taantuman<br />
pohja jäi vuoden 2009 toiselle<br />
neljännekselle. Tälle<br />
vuodelle ennustetaan yli<br />
50 % nousua puukauppaan.<br />
TAPAHTUMIA, AJANKOHTAISTA<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n metsäpalvelut toimivat<br />
<strong>Metsä</strong>palveluista saadun<br />
palautteen perusteella<br />
metsänomistajat ovat tyytyväisiä<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n palveluun.<br />
Palautekysely vuoden<br />
2009 töistä toteutettiin ulkopuolisen<br />
toimijan toimesta.<br />
Kyselyyn vastasi 301 Sto-<br />
<strong>Metsä</strong>nomistaja 2010 –tutkimus:<br />
Taimikonhoidon edut<br />
tunnetaan hyvin<br />
<strong>Metsä</strong>ntutkimuslaitoksen<br />
<strong>Metsä</strong>nomistaja 2010<br />
-tutkimuksen mukaan metsänomistajat<br />
tiedostavat erittäin<br />
hyvin taimikonhoidon<br />
merkityksen metsän kasvulle.<br />
Peräti 95 prosenttia oli sitä<br />
mieltä, että taimikonhoito<br />
nopeuttaa selvästi metsän<br />
kasvua. Lähes yhtä moni näkee<br />
toimenpiteen parantavan<br />
metsämaiseman laatua ja olevan<br />
taloudellisesti kannattavaa.<br />
Saman tutkimuksen mukaan<br />
76 prosenttia metsänomistajista<br />
pitää taimikonhoitoa<br />
vieraalla teetettynä<br />
kalliina työvaiheena.<br />
Palveluiden kysyntä<br />
kasvaa<br />
Yksityismetsien pinta-ala ei<br />
jakaudu samassa suhteessa eri<br />
omistajaryhmien välillä. Vajaa<br />
neljännes metsänomistajista<br />
omistaa yli puolet pintaalasta.<br />
Vuotuisesta markkinapuusta<br />
nämä metsänomistajat<br />
toimittavat puolet.<br />
Suurten ikäluokkien omistuksessa<br />
tällä hetkellä olevat<br />
metsät siirtyvät heidän jälkeläisilleen<br />
suuremmassa<br />
määrin 2020-luvulla. <strong>Metsä</strong>nomistajien<br />
koulutustaso,<br />
ra <strong>Enso</strong>n metsäpalveluja vuoden<br />
aikana käyttänyttä metsänomistajaa.<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n lupaukset<br />
pitävät<br />
Vastaajille esitettiin 15 metsäpalveluihin<br />
liittyvää kysymystä.<br />
Eniten kiitosta vastaa-<br />
mutta myös etämetsänomistajuus<br />
kasvavat silloin merkittävästi.<br />
Muutos lisää palveluiden<br />
kysyntää huomattavasti.<br />
Eläkeläisten osuus<br />
kasvaa yhä<br />
Eläkeläiset ovat tällä hetkellä<br />
lukumääräisesti suurin<br />
omistajaryhmä (45 %). Tämän<br />
ryhmän odotetaan aina<br />
vain kasvavan. Työtehoseura<br />
on ennustanut, että vuonna<br />
<strong>Metsä</strong>nomistajien tavoitteiden<br />
muutos 1999/2009<br />
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> 6 6<br />
%<br />
4<br />
3<br />
2<br />
Monitavoitteiset<br />
32 34<br />
Virkistyskäyttäjät<br />
23 24<br />
1999 2009<br />
2020 metsätiloista olisi jo 57<br />
prosenttia eläkeläisten omistuksessa.<br />
<strong>Metsä</strong>nomistajien keskiikä<br />
on noussut 60 vuoteen.<br />
Samaan aikaan kun vanhempien<br />
ikäluokkien osuus on<br />
kasvanut, on nuorten osuus<br />
vähentynyt. Viimeisten kymmenen<br />
vuoden aikana alle<br />
40-vuotiaiden osuus on supistunut<br />
11 prosentista 6 prosenttiin.<br />
<strong>Metsä</strong>stä elävät<br />
Taloudellista turvaa<br />
korostavat<br />
20<br />
16 15<br />
12 10 14<br />
Epätietoiset<br />
Monitavoitteisten metsänomistajien ryhmä on suurin (34 %) ja<br />
he omistavat lähes puolet (48 %) yksityismetsien pinta-alasta.<br />
<strong>Metsä</strong>stä elävien ja taloudellista turvaa korostavien osuus on viimeisen<br />
kymmenen vuoden aikana laskenut. Epätietoisten osuus on<br />
taas kasvanut.<br />
jat antoivat lupausten pitämisestä<br />
ja <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n yhteyshenkilön<br />
ammattitaidosta.<br />
Kemera-tuista<br />
kaivataan tietoa<br />
Keskeisimmäksi kehityskohteeksi<br />
vastaajat nimesivät<br />
opastuksen metsätalouden<br />
tukien hakemisessa. Kemera-tuet<br />
ovat monelle metsänomistajalle<br />
asia, jossa kaivataan<br />
omaan metsään liittyvää<br />
henkilökohtaista neuvontaa.
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong> läpäisi hyvin arvosanoin Tapion tarkastukset<br />
<strong>Metsä</strong>nuudistamisen ja<br />
taimikonhoidon laatu hyvä<br />
<strong>Metsä</strong>talouden kehittämiskeskus<br />
Tapio tarkasti<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n toteuttamien<br />
metsänuudistamis- ja taimikonhoitokohteiden<br />
laadun<br />
2009 loppupuoliskolla. Kummankin<br />
osalta Tapio totesi<br />
laadun hyväksi.<br />
Oikea muokkaustapa<br />
tärkeä valinta<br />
Tarkastukset tehtiin vuoden<br />
2008 aikana toteutetuissa<br />
kohteissa.<br />
<strong>Metsä</strong>nuudistamisen osalta<br />
tarkastettiin mm. uudisalan<br />
raivausta, heinäntorjunnan<br />
tarvetta maanmuokkauksen<br />
oikeellisuutta ja riittävyyttä<br />
sekä istutustyön laatua.<br />
Laikkumätästys oli tarkastetuilla<br />
kohteilla yleisimmin<br />
käytetty muokkaustapa.<br />
Muokkaustavan valinnassa<br />
on selvä positiivinen kehitys.<br />
Tulevaisuudessa laikutuksen<br />
sijaan tulisikin yhä use-<br />
ammin valita laikkumätästys<br />
kuusen istutusaloilla. Samalla<br />
heinäntorjunnan tarve vähenee<br />
ja uudistamistulokset<br />
paranevat.<br />
Istutustyö<br />
aadukasta<br />
Uudistamismenetelmän valinnassa<br />
tarkasteltiin istutuksen<br />
soveltuvuutta kohteille.<br />
Siinä on onnistuttu erinomaisesti.<br />
Puulajin valinnassa oli<br />
kahdella kohteella istutettu<br />
liian karulle kasvupaikalle<br />
kuusta. Kuuselle sopii Etelä-<br />
ja Väli-Suomessa parhaiten<br />
maalajiltaan keskikarkeat tai<br />
hienot tuoreet kankaat sekä<br />
lehtomaiset kankaat ja lehdot<br />
sekä vastaavat turvemaat.<br />
Tapio totesi istutustyön<br />
laadun hyväksi. Istutuspaikan<br />
valinta oli erinomainen<br />
tai hyvä. Kuusen viljelytiheys<br />
oli alhaisempi kuin edellisinä<br />
vuosina. Syynä tähän<br />
oli talven 2009 vakavat<br />
myyrätuhot. uhot.Kuolleiden taimien ien osuus<br />
oli normaalia lia korkeampi.<br />
Taimikonhoidon oidon<br />
laatu<br />
Männyn- ja a koivuntaimikoidenoiden<br />
osalta taimikonkonhoidot oli tehehty suositusten en<br />
mukaiseen ai- aikaan.<br />
Sen si-<br />
jaan kuusen<br />
taimikoidenosaltataimikonhoito<br />
oli hieman<br />
myöhässä ässä suosituksiin<br />
nähden. hden.<br />
<strong>Metsä</strong>nomistajan mistajan oma aktiivisuus<br />
on tärkeää, että taimikot<br />
harvennetaan riittävän<br />
ajoissa. Jos taimikonhoidon<br />
oikea ajankohta mieti-<br />
tyttää, neuvovat <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n<br />
ostohenkilöt oikean ajankohdan<br />
määrittämisessä.<br />
Laikkumätästys on<br />
yleisimmin käytetty<br />
muokkaustapa.<br />
Taimi istutetaan<br />
mättään päälle, korkeimpaan<br />
paikkaan.<br />
Laikkumätästyksellä<br />
heinäntorjunnan<br />
tarve vähenee ja<br />
uudistamistulokset<br />
paranevat.<br />
7 <strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong>
puukauppa<br />
Puunosto jatkuu läpi kesän<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong> <strong>Metsä</strong>n puunosto<br />
ei jää kesälomalle,<br />
vaan ostot jatkuvat läpi kesän.<br />
Kesällä solmitut kaupat<br />
tulevat korjuuseen muutamassa<br />
kuukaudessa.<br />
”Hankintaesimiehillä on<br />
kesälomat, mutta sijaisjärjestelyillä<br />
hoidetaan niin, että<br />
osto toimii jokaisessa kunnassa.<br />
Tällä pyritään palvelemaan<br />
myös kesälomalaisia,<br />
jotka lomailevat metsänsä sijaintipaikkakunnalla”,Pohjois-Suomen<br />
aluejohtaja Olli-<br />
Pekka Ahonen kertoo.<br />
Ahonen kehottaa puukauppaa<br />
kesällä suunnittelevia<br />
sopimaan tapaamiset jo<br />
etukäteen, jotta metsien hoidon<br />
tila ja mahdolliset puun<br />
myyntimahdollisuudet voidaan<br />
kartoittaa ostajan kanssa<br />
yhteisellä metsäkäynnillä.<br />
mänty<br />
� tukki 1<br />
� kuitu 2<br />
kuusi<br />
� tukki 1<br />
� kuitu 2<br />
koivu<br />
� tukki 3<br />
� kuitu 2<br />
metsäenergia<br />
3<br />
Etelä-Suomi<br />
Toinen hyvä tapa on tutustua<br />
erilaisiin metsään liittyviin<br />
palveluihin www.storaensometsa<br />
-sivuston avulla.<br />
Puuta tullut tarjolle<br />
Ahosen mukaan viesti metsäteollisuuden<br />
suuresta puuntarpeesta<br />
on mennyt hyvin<br />
perille metsänomistajille. Kevättä<br />
kohden puun tarjonta<br />
piristyi selvästi.<br />
”<strong>Metsä</strong>nomistajilla on nyt<br />
otollinen tilaisuus myydä<br />
hakkuukypsiä ja harvennusta<br />
kaipaavia metsiään. Kotimaisen<br />
puun tarve yksityismetsistä<br />
on kasvamassa ennätyssuureksi”,<br />
Ahonen sanoo.<br />
Tehtaiden sulkeminen ei<br />
ole Ahosen mukaan pienentänyt<br />
kotimaisen puun ostotarvetta.<br />
Puun käytön vähennykset<br />
ovat pääasiassa koh-<br />
Etelä-Suomen hankinta-alueella<br />
kysyntä jatkuu hyvällä tasolla kaikkien<br />
puutavaralajien osalta. Tämä<br />
näkyy nyt myös puukaupassa, joka<br />
on vilkastunut selvästi muutaman<br />
viime viikon aikana.<br />
Ostoslistan kärjessä ovat edelleen<br />
havutukkivaltaiset päätehakkuuleimikot,<br />
mutta myös harvennuksia<br />
tarvitaan. Kesäkorjuukelpoisille<br />
leimikoille pystymme lupaamaan<br />
nopean korjuun ja mahtuupa<br />
ostolistalle paikoitellen talvileimikoitakin.<br />
Hankintahakkaajien kannattaa<br />
nyt teroittaa sahansa, sillä myös<br />
hankintapuulla on hyvä kysyntä.<br />
Kaiken kaikkiaan puukaupan<br />
mittarit ovat nyt hyvässä asennossa.<br />
Varsinkin kun muistetaan, että<br />
puunmyyntituloille on voimassa<br />
on vielä tämän vuoden ajan 25<br />
%:n veroetu.<br />
Janne Partanen<br />
distuneet tuontipuuhun.<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong> ostaa puuta<br />
metsien rakenteen mukaisesti.<br />
Kesän ja syksyn korjuuseen<br />
kaikilla puutavaralajeilla<br />
on tasaisen hyvä kysyntä.<br />
Myös metsien hoitohakkuista<br />
tulevalle hankintapuulle<br />
on kysyntää.<br />
Veroetu 25 prosenttia<br />
Puukauppatulojen määräaikainen<br />
verohuojennus on<br />
voimassa vielä kaupoille, jotka<br />
solmitaan kuluvan vuoden<br />
loppuun mennessä. Tämän<br />
vuoden kauppojen veroetu<br />
on 25 prosenttia, joten<br />
metsänomistaja saa neljänneksen<br />
puukauppatuloistaan<br />
verovapaasti.<br />
”Puun hinnat ovat nousseet<br />
pahimmasta lama-ajasta<br />
ja pitkän ajan tarkastelul-<br />
mänty<br />
� tukki 1<br />
� kuitu 2<br />
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> 8 8<br />
kuusi<br />
� tukki 1<br />
� kuitu 3<br />
koivu<br />
� tukki 3<br />
� kuitu 2<br />
metsäenergia<br />
3<br />
Itä-Suomi<br />
Itä-Suomen hankinta-alueella ostetaan<br />
puuta kesän ja syksyn korjuuseen.<br />
Tukilla ja kuidulla on hyvä<br />
kysyntä. Halutuimpia ostokohteita<br />
ovat tukkia sisältävät leimikot.<br />
Myös kuitupuuvaltaiset kesäleimikot<br />
mahtuvat hyvin ostoslistalle.<br />
Kuitupuuta ostetaan kaikilla<br />
kauppatavoilla. Koivukuidun tarve<br />
on tasaisesti korkealla tasolla; lisäksi<br />
mäntykuitupuun kysyntä on<br />
parantunut. Nyt on hyvä aika tehdä<br />
metsänhoidollisesti tärkeitä hakkuita<br />
ja hankintakauppa niistä kertyvistä<br />
puista. Kokonaisuutena ostomahdollisuutemme<br />
ovat paranemassa<br />
kaikilla kuitupuulajeilla.<br />
Muistetaan hyödyntää vielä tänä<br />
vuonna voimassaoleva verohuojennus<br />
puukauppatuloille. Puun hintakin<br />
on asiallisella tasolla. SE Tähtitilin<br />
hyvä korkotaso takaa puukaupparahalle<br />
hyvän tuoton.<br />
la puun hintataso on erittäin<br />
hyvä. Kun siihen vielä lisätään<br />
veroetu, ovat puukappojen<br />
edellytykset hinnan osalta<br />
kunnossa”, Ahonen toteaa.<br />
Rahat nopeasti tilille<br />
Puukaupan rytmi on nyt nopeaa.<br />
Nopeimmillaan kesäkorjuukelpoiset<br />
kohteet tulevat<br />
korjuuseen jopa muutamassa<br />
viikossa kaupan solmimisesta.<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong> tarjoaa puukaupparahoillehyvätuottoisen,<br />
varman sijoituskohteen,<br />
SE Tähtitilin. Tilin korko on<br />
kiinteä 5 prosenttia.<br />
”SE Tähtitilillä metsään sitoutunut<br />
pääoma jatkaa kasvuaan.<br />
Tili tuottaa enemmän<br />
mitä hakkuukypsän metsän<br />
jatkokasvatus tuottaisi”, Ahonen<br />
sanoo.<br />
Riku Koskinen<br />
mänty<br />
tukki 2<br />
kuitu 1<br />
kuusi<br />
�tukki<br />
2<br />
�kuitu<br />
1<br />
koivu<br />
�tukki<br />
3<br />
�kuitu<br />
1<br />
metsäenergia<br />
3
Kysyntä<br />
Pohjois-Suomi<br />
mänty<br />
� tukki 1<br />
� kuitu 2<br />
kuusi<br />
� tukki 2<br />
� kuitu 1<br />
koivu<br />
� kuitu 1<br />
metsäenergia<br />
2<br />
Länsi-Suomi<br />
Länsi-Suomi<br />
Puun käyttömäärät tehtaillamme<br />
ovat hyvällä tasolla. Tämä antaa<br />
meille edellytykset aiempaa suurempien<br />
puumäärien hankinnalle.<br />
Voimme ylläpitää puunkorjuun<br />
ja vastaanottomäärät korkealla<br />
tasolla läpi kesän.<br />
Nyt on aika sopia puukaupat<br />
hankintakaupalla tai pystykaupalla.<br />
Ostamme pystykaupalla<br />
päätehakkuu- sekä harvennusleimikoita<br />
kuluvan kesän ja syksyn<br />
vastaanottoon. Samoin hankintapuuerät<br />
kannattaa tehdä valmiiksi<br />
hyvissä ajoin ennen vuodenvaihdetta,<br />
veroetuus huomioiden.<br />
Nähdään Länsi-Suomen hankinta-alueella<br />
puukaupan merkeissä!<br />
Juha Sipinen<br />
Pohjois-Suomi<br />
Itä-Suomi<br />
Etelä-Suomi<br />
SE Tähtitilillä metsä jatkaa kasvuaan. Tilillä puupääoma tuottaa enemmän kuin hakkuukypsän metsän<br />
jatkokasvatus tuottaisi, Olli-Pekka Ahonen sanoo.<br />
9 <strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong>
Kainuun vaaroilla oli toukokuun puolella vielä<br />
lunta. Tämän kaltaisessa metsässä METSO-korvaus<br />
on Kainuun alueella noin 1 500 euroa hehtaarilta.<br />
Runsaspuustoisessa vanhassa metsässä korvaus<br />
nousee 7 500 euron tienoille ja ylikin. <strong>Metsä</strong>ssä<br />
metsänomistaja Paavo Heikkinen, <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n Erkki<br />
Moilanen ja ELY-keskuksen Marja Manninen.<br />
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> 10 10
METSOkohde<br />
Kainuussa<br />
Kaikki Vuokatissa hiihtäneet tuntevat<br />
Heikkilän luomutilan. Sen kauniit<br />
vaaramaisemat ja ystävällisen isäntäparin.<br />
Kainuun alueen ensimmäisiä<br />
pysyvän suojelun METSO-kohteita<br />
perustettiin Heikkilän tilalle.<br />
Heikkilän tilan mailta, Vuokatin<br />
Lehtovaaran huipulta<br />
avautuu näkymä kauneinta<br />
kainuulaista vaaramaisemaa.<br />
Vaarajonon kuvetta myöten<br />
kiemurtelee Vuokatin urheiluopistolta<br />
lähtevä hiihtolatu (Möykyn lenkki),<br />
jolla tuhannet murtomaahiihtäjät<br />
ovat menneenäkin talvena vuodattaneet<br />
hikipisaroita Heikkilän tupakahvilaan<br />
suunnatessaan. Aivan ladun<br />
reunamalla sijaitsee Paavo ja Sisko<br />
Heikkisen METSO-suojelukohde,<br />
Kainuun alueen ensimmäisiä yksityisen<br />
maille perustettuja, pysyviä MET-<br />
SO-suojelualueita.<br />
Uusi suojelualue<br />
vanhan viereen<br />
Heikkisten tilan METSO-alue on noin<br />
8 hehtaarin suuruinen. Alueesta puolet<br />
on runsaslahopuustoista, kituvasti<br />
kasvavaa vaarakuusikkoa. Toinen puoli<br />
on kallioisten lakien väliin jäävää<br />
luonnontilaista, ojittamatonta korpea<br />
ja rämettä. Alue on osittain runsaan<br />
300 metrin korkeudessa merenpinnasta.<br />
Peruskallio on lähellä, joten puille<br />
on niukasti kasvualustaa.<br />
Paavo Heikkinen sai vinkin MET-<br />
SOsta <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n Sotkamon hankintaesimies<br />
Erkki Moilaselta. Moilanen<br />
kävi viime syksynä silloisen ympäristökeskuksen,<br />
vuoden alusta lähtien ELYkeskus,<br />
järjestämän METSO-kurssin.<br />
”Otin Paavoon yhteyttä heti kurssilta<br />
palatessani. Olimme käyneet vaaran laella<br />
metsiä katsomassa ja tämä vanha<br />
metsä tuli heti mieleen sopivana MET-<br />
SO-kohteena”, Moilanen kertoo.<br />
11 <strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong>
Heikkisten vaarakuusikko on jo aikoja<br />
sitten jäänyt metsätalouskäytön ulkopuolelle,<br />
joten Heikkilän isäntä suhtautui<br />
heti myönteisesti Moilasen ehdotukseen.<br />
Lisäksi tilalla oli jo entuudestaan<br />
toinen, kymmenen vuotta sitten perustettu<br />
luonnonsuojelualue, johon uusi<br />
METSO-aluekin rajoittuu.<br />
”Vaaran rinteillä on käyty hakkuilla<br />
viimeksi 1940- ja 1950 -lukujen vaihteessa.<br />
Silloin kyse oli pakkohakkuista sotakorvauksien<br />
maksamiseksi. Aivan vaaran<br />
lakialuetta ei tietääkseni ole koskaan<br />
hakattu”, Heikkinen kuvailee.<br />
Vaara-alue on puunkorjuun ja metsänuudistamisen<br />
kannalta haastavaa<br />
aluetta. Uudistamisongelmista todisteena<br />
on METSO-alueen vieressä oleva,<br />
1990-luvun loppupuolella perustettu,<br />
osittain jo useampaan kertaan istutet-<br />
”METSO-suojelu on hyvä vaihtoehto<br />
niille metsänomistajille, joiden metsän<br />
käyttö on jo muutoinkin vähäistä, eikä<br />
tulevaisuudessakaan ole halua hakkuisiin.<br />
<strong>Metsä</strong>nomistaja, joka aktiivisesti<br />
hoitaa metsäänsä, ei todennäköisesti<br />
löydä luontoarvoiltaan merkittäviä<br />
METSO-kohteita metsästään”, metsäkeskus<br />
Tapion metsäekologian asiantuntija<br />
Timo Soininen sanoo.<br />
Soininen vinkkaa, että syrjäiset, metsätaloudessa<br />
vaikeasti hyödynnettävät<br />
ja hakkuiden ulkopuolelle jo jääneet<br />
metsä- ja suopalstat tai saaret voivat olla<br />
METSOon sopivia alueita.<br />
tu kuusen taimikko.<br />
Vuokatinvaaran<br />
kansallismaisemaa<br />
Heikkilän METSO-kohteen puusto on<br />
120-160-vuotiasta, lukuisten lumituhojen<br />
runtelemaa kuusikkoa, seassa jokunen<br />
mäntykin. Kallioilla ja suolla ei<br />
puita ole juuri lainkaan. Notkokohdissa<br />
puusto on täystiheää. Keskimäärin puuta<br />
on arviolta 50-70 kuutiota hehtaarilla.<br />
Ilveksen ja karhukin tiedetään asustelevan<br />
näissä maisemissa.<br />
Kainuun ELY-keskuksen tarkastaja<br />
Marja Manninen sanoo Heikkisten<br />
kohteen sopivan METSO-ohjelmaan<br />
SO-ohjelmaan<br />
loistavasti. Kohteen arvoa<br />
nostaa luontoarvojen<br />
lisäksi alueen<br />
matkailu- ja vir-<br />
Rahat käteen 2-6<br />
kuukaudessa<br />
METSO-hakemuksia on Soinisen mukaan<br />
tullut hyvin. Jollain alueilla jopa<br />
jonoksi asti. Hakemusten käsittelyaika<br />
on metsäkeskuksissa suunnilleen kaksi<br />
kuukautta ja ELY-keskuksissa (elinkeino-,<br />
liikenne- ja ympäristökeskus) kahdesta<br />
kuuteen kuukauteen. Hakemusten<br />
käsittelyajoissa on paljon vaihtelua<br />
käytetystä suojelukeinosta, tarjotusta<br />
kohteesta tai viranomaisten työkiireistä<br />
johtuen. Kohteen soveltuvuudesta ja<br />
aikataulusta kannattaa pyytää ensiarvio.<br />
Jos hakemuksen jättää talvella, on maastotarkistuksen<br />
takia päätöstä odotettava<br />
yleensä seuraavaan kesään.<br />
Karkea jako on, että suuret ja pysyvästi<br />
suojeltavat kohteet sekä maakaupat<br />
tai tilusvaihdokset käsitellään alueellisissa<br />
ELY-keskuksissa. <strong>Metsä</strong>keskuksissa<br />
päätetään taas pienten ja määräaikaisesti<br />
suojeltavien kohteiden suojelusta<br />
ja korvauksista. <strong>Metsä</strong>nomistajan kannalta<br />
on yksinkertaisinta ottaa yhteyttä<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n hankintaesimieheen. Hanke<br />
etenee nopeammin, kun hakemus on<br />
metsäammattilaisen tekemä. Esimerkiksi<br />
viranomaisten maastokäynti voi sil-<br />
kistyskäyttö. Alueen läpi kulkee läheisen<br />
latuverkoston ohella patikoitsijoiden<br />
UKK-ulkoilureitti.<br />
Kohteen suojelusopimukseen onkin<br />
kirjattu, että aluetta halkovia polkuja<br />
ja latuja saa kunnostaa ja hoitaa. Esimerkiksi<br />
reittien päälle kaatuneet puut<br />
voi katkoa ja siirtää syrjään. Sen sijaan<br />
muun muassa tulenteko tai leiriytyminen<br />
ovat kiellettyjä, eikä kyseisellä MET-<br />
SO-alueella saa liikkua moottorikelkalla<br />
tai mönkijöillä. Kohteen rajalle voi<br />
moottoriajoneuvoillakin tulla. Heikkisillä<br />
onkin sopimus paikallisen yrittäjän<br />
kanssa tilan metsien läpi kulkevista<br />
moottorikelkka- moo<br />
ja mönkijäsafareista,<br />
reist joilla matkailijat voidaan<br />
vielä vie tutustumaan kainuulaiseen<br />
see luontoon.<br />
METSO sai<br />
metsänomistajat liikkeelle<br />
Vapaaehtoinen metsiensuojelu<br />
sai metsänomistajatliikkeelle.<br />
METSOon, metsien<br />
monimuotoisuuden lisäämiseen<br />
tähtäävään<br />
toimintaohjelmaan<br />
tulee hakemuksia reipasta<br />
tahtia.<br />
loin olla tarpeeton.<br />
Kymmenen arvokasta<br />
elinympäristöä<br />
METSOssa mainitaan kymmenen erityisen<br />
arvokasta elinympäristöä, joiden<br />
suojelusta yhteiskunta on kiinnostunut<br />
(ks. seuraavalla aukeamalla). Tietynlaisen<br />
elinympäristön lisäksi suojelukohteella<br />
tulisi olla erityispiirteitä, jotka lisäävät<br />
kohteen arvokkuutta: Kohteen<br />
tulisi olla mahdollisimman luonnontilainen.<br />
Aluetta ei ole hakattu pitkään<br />
aikaan tai jos hakkuita on joskus tehty,<br />
ne on tehty harsintatyyppisesti. Puuston<br />
”Suojelu on todellinen vaihtoehto metsän<br />
muulle käytölle. <strong>Metsä</strong>nomistaja saa siitä täyden,<br />
puuntuotannon kanssa kilpailukykyisen<br />
korvauksen”, Timo Soininen metsäkeskus Tapiosta<br />
sanoo.<br />
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> 12 12
Matkailuhyöty<br />
toisena tavoitteena<br />
”Omalla maalla oleva yhtenäinen<br />
suojelualue laajenee<br />
nyt liki kahteenkymmeneen<br />
hehtaariin. Tarkoitus on, että<br />
vierailijat voisivat kesälläkin<br />
käydä suojelualueilla. Kulkeminen<br />
olisi mahdollista järjestää<br />
liikuntarajoitteisiakin<br />
ajatellen. Pyrimme saamaan<br />
polkujen varrella myös luonnon<br />
erityisarvoista kertovia<br />
opastauluja”, Paavo Heikkinen<br />
suunnittelee.<br />
METSO-vaihtoehdot:<br />
Korvausperusteet:<br />
Pysyvä suojelu<br />
�<br />
�<br />
Kainuussa on METSO-hakemuksia<br />
tullut runsaat 50 kappaletta,<br />
Kainuun ELY-keskuksen<br />
tarkastaja Marja Manninen<br />
kertoo.<br />
Pysyvällä suojelualueella korvaus perustuu pääsääntöisesti alueen puuston arvoon.<br />
Maakaupoissa ja tilusvaihdoissa korvaus perustuu summa-arvomenetelmällä laskettuun<br />
käypään markkinahintaan. Puuston ja maapohjan arvot määritellään <strong>Metsä</strong>hallituksen<br />
aluevaihdoissa ja tilakaupoissa käyttämien hinnoitteluperusteiden mukaisesti.<br />
Määräaikainen suojelu<br />
�<br />
�<br />
Pysyvä suojelu<br />
- yksityinen suojelualue (YSA)<br />
- maakauppa valtion kanssa<br />
- tilusvaihto valtion kanssa<br />
Määräaikainen suojelu<br />
- Kemeran ympäristötukikohteena, 10 v.<br />
- Poikkeustapauksissa luonnonsuojelulain<br />
mukaisena kohteena, enint. 20 v./kerta.<br />
Luonnonhoitohanke<br />
- Kertaluontoinen. Luontoarvojen<br />
lisäämiseksi, ylläpitämiseksi tai<br />
palauttamiseksi. Ei kuluja eikä korvauksia.<br />
Kemeran ympäristötuessa korvauksen perustana käytetään välittömästi hakattavissa<br />
olevan puuston arvoa. Korvauskynnys ei ylity, jos kohteen puuston arvo koko tilan välittömästi<br />
hakattavissa olevasta puustosta jää alle 4 prosentin.<br />
Luonnonsuojelulain mukaisen kohteen määräaikainen suojelu on enintään 20 vuotta<br />
kerrallaan. Korvaus arvioidaan tapauskohtaisesti. Pääperiaate on korvata suojelun<br />
ajalta aiheutuva taloudellisen hyödyn menetys.<br />
Luonnonhoitokohde<br />
�<br />
Luonnonhoitohanke on luonnonarvojen ylläpitoa, lisäämistä tai metsän palauttamista<br />
luonnontilaisemmaksi. Kemera-tukihankkeena, jossa tuki kattaa kaikki suunnittelun ja<br />
toteutuksen kulut.<br />
Kaikki METSO-korvaukset ovat verovapaita. Myöskään<br />
maakaupoissa ei myyjä maksa luovutusvoittoveroa.<br />
”Moilasen Ekin kanssa on tuumattu,<br />
että hakkuita on vaaroilla<br />
vaikea toteuttaa. Lisäksi<br />
lahopuu vähentää tuloja merkittävästi”,<br />
Paavo pohtii.<br />
Heikkilä elää matkailusta, joten<br />
suojelualue sopii hyvin tilan elämänmuotoon.<br />
”Karhullakin on<br />
koti, jonne se pääsee turisteja<br />
karkuun”, Sisko-emäntä sanoo.<br />
rakenne on kerroksellista ja aukkoista.<br />
<strong>Metsä</strong>ssä on pieniä ja isoja puita. Lahoa<br />
ja kuollutta puuta on runsaasti jne..(ks.<br />
luettelo erityispiirteistä).<br />
”Esimerkiksi normaali kalliolla kasvava<br />
talousmetsä ei kelpaa METSO-kohteeksi,<br />
ellei alue ole sitten liitettävissä aiemmin<br />
suojeltuun kohteeseen. Sijainti<br />
tekee tavanomaisestakin kohteesta kiinnostavamman.<br />
Esimerkiksi suojellun<br />
suon vieressä tai ympärillä sijaitseva ojitettu<br />
rämepalstakin voi tulla silloin kyseeseen”,<br />
Soininen täsmentää.<br />
METSO-kohteiden valintakriteereitä<br />
on pidetty jopa liian vaativina. Soinisen<br />
mukaan itse kriteerit eivät ole tiukat,<br />
mutta niukka rahatilanne on saattanut<br />
vaikuttaa siihen, että METSO-kohteita<br />
on jouduttu puntaroimaan tarkemmalla<br />
sihdillä. Sijainniltaan ja luontoarvoiltaan<br />
parhaat kohteet on valittu<br />
silloin ensin.<br />
Runsaslahopuustoiset<br />
kangasmetsät haluttuja<br />
Vuoden 2016 lopussa päättyvän MET-<br />
SO-ohjelman pinta-alatavoitteet ovat<br />
varsin kovat. Kokonaistavoite on noin<br />
180 000 hehtaaria, josta reilu puolet<br />
tulisi pysyvän suojelun piiriin. Tähän<br />
mennessä on METSO-sopimuksia toteutunut<br />
noin 15 000 hehtaarin edestä,<br />
josta runsaat 3 000 hehtaaria pysyvän<br />
suojelun kautta.<br />
METSO-varoista suurin osa on tarkoitus<br />
käyttää runsaslahopuustoisten<br />
kangasmetsien hankintaan. Näistä alueista<br />
on myös eniten tarjontaa. Lehtokohteita<br />
kaivattaisiin enemmän kuin<br />
niitä on tarjolla.<br />
13 <strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong>
METSO-elinympäristöt:<br />
Lehdot<br />
Lehtipuulehdot ovat metsäluontomme aarreaittoja lajien<br />
lukumäärässä. Kuusivaltaisessa lehdossa (kuvassa) on<br />
monipuolinen ruoho- ja heinäkasvillisuus sekä runsaasti<br />
pensaita. Lehmus ja muut jalot lehtipuut ovat lehtojen<br />
tunnuslajeja etelässä.<br />
Runsaslahopuustoiset kangasmetsät<br />
METSO-metsä on helppo tunnistaa lahon ja kuolleen<br />
puun perusteella. Puuntuotannollinen laatu on heikko,<br />
mutta METSO-laatu on parasta ykkösluokkaa.<br />
Pienvesien lähimetsät<br />
Pienvesien läheisyydestä löytyy rehevyyttä ja monipuolista<br />
lajistoa. Pienvesien lähimetsiä ovat myös lähteet ja<br />
lammet ympäristöineen.<br />
Puustoiset suot<br />
Kuusta kasvavat suot eli korvet ovat erinomaisia MET-<br />
SO-kohteita. Myös muut ojittamattomat, puustoiset suot<br />
sopivat suojeluun.<br />
<strong>Metsä</strong>luhdat ja tulvametsät<br />
Tulvivat vesistöjen rannat ovat erikoisia kasvupaikkoja,<br />
joissa veden korkeuden vaihtelut monipuolistavat kasvuoloja.<br />
”METSOon kelpaa miten pieni<br />
palsta tahansa. Toisaalta ylärajaakaan<br />
ei ole. ELY-keskusten hankkeet<br />
ovat olleet keskimäärin 10<br />
hehtaaria ja metsäkeskusten ympäristötukihankkeet<br />
muutaman<br />
hehtaarin suuruisia”, Soininen kertoo.<br />
Määräaikainen vai<br />
pysyvä suojelu<br />
Soininen sanoo, että yleinen käsitys<br />
on, että metsänomistajat tarjoaisivat<br />
alueitaan mieluummin määräaikaiseen<br />
kuin pysyvään suojeluun.<br />
Maanomistajat eivät aina halua<br />
tehdä päätöksiä tulevan sukupolven<br />
puolesta. Isoilla, arvokkailla<br />
kohteilla määräaikainen suojelu<br />
on valtion kannalta kuitenkin<br />
kalliimpi ja hankalampi vaihtoehto.<br />
Luonnonsuojelulain mukaiset<br />
kohteet ovatkin pääasiassa pysyviä<br />
suojelukohteita. Määräaikaisia<br />
suojelupäätöksiä on ELY-keskuksissa<br />
tehty erittäin vähän.<br />
”Rahoittaja ei toki ole mielissään,<br />
jos hakkuiden menetys korvataan<br />
ensin määräajalle täysimääräisesti<br />
ja sitten kymmenen vuoden<br />
päästä alue hakataan puhtaaksi”,<br />
Soininen perustelee.<br />
Luonnonsuojelulain mukainen<br />
määräaikainen suojelu voi poikkeuksellisesti<br />
tulla kyseeseen alueella,<br />
jossa on havaittu vaikkapa<br />
liito-orava tai valkoselkätikka. Kukaan<br />
ei nimittäin takaa, että nämä<br />
lajit viihtyvät samalla paikalla<br />
ikuisesti.<br />
Soinisen mukaan hakemus ei<br />
automaattisesti johda seuraamuksiin.<br />
Jos kauppoja tai suojelupäätöstä<br />
ei syystä tai toisesta synny,<br />
ei metsänomistajaa pakoteta suojeluun,<br />
vaikka alue olisi arvokaskin.<br />
Viranomaiset eivät ryhdy myöskään<br />
kaupantekoon eli hyvässäkin<br />
kohteessa on määräaikaisen<br />
suojelun läpimenomahdollisuudet<br />
Soinisen mukaan varsin heikot.<br />
Alue jätetään silloin kokonaan<br />
suojelematta.<br />
Korvaus metsälakikohdetta<br />
laajentamalla<br />
Entuudestaan tuttu Kemeran ympäristötuki<br />
on mukana METSO-ohjelman<br />
keinovalikoimassa. <strong>Metsä</strong>-<br />
METSO-kohteessa on lisäksi<br />
yksi tai useampi erityispiirre:<br />
� lahoa ja kuollutta puuta<br />
� vanhoja, isoja lehtipuita<br />
� jaloja lehtipuita<br />
� palanutta, järeää puuainesta<br />
� lehtoisuutta, korpisuutta,<br />
lähteisyyttä, tihkupintoja,<br />
luhtaisuutta, lettoisuutta<br />
� alueella on luonnontilainen<br />
tai ennallistamiskelpoinen<br />
vesitalous<br />
� puusto on erirakenteista<br />
ja aukkoista<br />
� irtolohkareita, louhikkoa,<br />
jyrkkiä rinteitä, kalliotörmiä.<br />
Kuka päättää?<br />
� ELY eli elinkeino-,<br />
liikenne- ja ympäristökeskus<br />
päättää luonnonsuojelulain<br />
mukaisesta pysyvästä tai<br />
määräaikaisesta suojelusta.<br />
� <strong>Metsä</strong>keskus<br />
päättää Kemeran mukaisesta<br />
ympäristötuesta ja metsäluonnonhoidon<br />
tuesta.<br />
laki määrää, että esimerkiksi lähteiden<br />
ja purojen varret, jyrkänteet<br />
yms. niin sanotut metsälain kymppipykälän<br />
kohteet metsänomistaja<br />
joutuu joka tapauksessa suojelemaan.<br />
Jos suojelusta aiheutuva<br />
taloudellinen haitta ylittää vähäisyyskynnyksen,<br />
on kohteelle voinut<br />
tähänkin asti saada Kemeran<br />
ympäristötukea.<br />
METSO tuo metsälakikohteiden<br />
suojeluun kuitenkin hieman uuden<br />
näkökulman. ”<strong>Metsä</strong>lakikohteethan<br />
toteuttavat METSOn tavoitteita,<br />
mutta niiden ympärillä<br />
olevaa metsää voidaan - jos siellä<br />
on näitä haluttuja erityispiirteitä -<br />
liittää METSO-kohteeseen laajemminkin<br />
kuin laki määrittelee,” Soininen<br />
toteaa.<br />
Ympäristötukikohteet on tähän<br />
asti rajattu aika tiukasti. Siksi niiden<br />
keskikoko on muutamia heh-<br />
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> 14 14
taareja. METSOn myötä alueiden<br />
toivotaan laajenevan. Vanhan ympäristötukialueenmetsänomistajan<br />
kannattaakin 10-vuotisen sopimusjakson<br />
umpeutuessa miettiä<br />
alueen laajentamista ja hakemista<br />
uudelleen ohjelmaan. MET-<br />
SOn tavoitteena on Soinisen mukaan<br />
elinympäristöverkostojen ja<br />
laajemmin turvattujen kokonaisuuksien<br />
suojeleminen.<br />
Pysyvä suojelualue<br />
omalle maalle<br />
METSO mahdollistaa yksityisen<br />
suojelualueen (YSA-alue) perustamisen<br />
omalle maalle. Pysyvän<br />
suojelun muita vaihtoehtoja ovat<br />
maakauppa tai tilusvaihdot valtion<br />
kanssa. METSO ei korvaa mahdollisten<br />
rantatonttien arvoa, joten<br />
tontit kannattaa lohkoa ranta-alueilla<br />
erilleen.<br />
YSA-alueella maapohja ja puut<br />
jäävät maanomistajan omistukseen.<br />
<strong>Metsä</strong> suojellaan luonnonsuojelulain<br />
nojalla kuitenkin ikuisiksi<br />
ajoiksi. Sopimusta ei voi purkaa,<br />
eikä se purkaudu esimerkiksi<br />
tilakaupan yhteydessä. YSA-alueen<br />
voi hyvin myydä, lohkoa tai<br />
pilkkoa, kuten minkä tahansa kiinteistön.<br />
YSA-alueen suojelusopimus<br />
tehdään yhteistyössä maanomistajan<br />
kanssa. Suojelupäätöksessä<br />
voidaan sopia esimerkiksi polttopuiden<br />
keruusta, metsästysoikeudesta<br />
tai alueen läpikulkevan metsäautotien<br />
käytöstä ja kunnossapidosta<br />
tai alueella olevien ojien<br />
perkaamisesta. Ympäröivän metsän<br />
käyttöön ei METSO-alueilla<br />
ole vaikutusta.<br />
Suojelusta käypä korvaus<br />
Yksityisestä suojelualueesta korvaus<br />
maksetaan puuston käyvän<br />
arvon perusteella.<br />
Tilakaupoissa alueen hinta määräytyy<br />
aivan samoin kuin vapaillakin<br />
markkinoilla. Näissä sopimusten<br />
keskikorvaukset olivat noin 7 500<br />
euroa/ hehtaari vuonna 2009. Lisäbonusta<br />
tulee siitä, että korvaus<br />
on täysin verovapaata myös tilakaupoissa.<br />
Määräaikaisessa suojelussa korvaus<br />
perustuu esim. 20 vuoden aikana<br />
syntyvään todelliseen taloudelliseen<br />
menetykseen.<br />
Kemeran ympäristötuki lasketaan<br />
tietyn kaavan mukaan, jossa<br />
korvausperusteena käytetään<br />
välittömästi hakattavissa olevaa<br />
puumäärän menetystä 10 vuodella.<br />
Ympäristötuessa hehtaarikohtainen<br />
korvaus vaihtelee suuresti.<br />
Koko maan keskiarvo on noin 800<br />
euroa/ hehtaari. Eteläisessä Suomessa<br />
hehtaarikorvaus voi nousta<br />
yli 2 000 euron.<br />
Määräaikaisilla ympäristötukikohteilla<br />
ei maanomistaja saa tehdä<br />
yleensä mitään. Niihin voidaan<br />
tarvittaessa kyllä liittää metsäluonnonhoitoa,<br />
esim. lehtoalueen kunnostushakkuita<br />
tms. Ympäristötukisopimus<br />
on voimassa myös<br />
maanomistajan vaihtuessa. Uusi<br />
omistaja voi purkaa sopimuksen,<br />
jos hän maksaa takaisin loppuosan<br />
korvauksesta.<br />
<strong>Metsä</strong>luonnonhoitoa<br />
ilman kuluja<br />
<strong>Metsä</strong>luonnonhoitokohde on kevyin<br />
suojeluvaihtoehto. Siitä ei<br />
aiheudu maanomistajalle kuluja,<br />
mutta toisaalta siitä ei makseta<br />
korvauksia. Osallistumisen myötä<br />
metsänomistaja saa itselleen monimuotoisuudeltaan<br />
parantuneen<br />
elinympäristön. <strong>Metsä</strong>keskus huolehtii<br />
silloin esimerkiksi lehdon<br />
tai lähteen kunnostuksesta, suoalueen<br />
ennallistamisesta tai paahderinteen<br />
avaamisesta hakkuilla.<br />
Hakatut puut metsänomistaja saa<br />
luonnollisesti itselleen. Luonnonhoitoon<br />
voi yhdistää määräaikaisen<br />
ympäristötuen.<br />
METSO-kaudella on luonnonhoitotöitä<br />
aloitettu 174 hehtaarin<br />
pinta-alalla ja suunnitelmia on<br />
tehty noin 2 000 hehtaarin alueella.<br />
Harjujen paahdeympäristöt<br />
Harjujen etelän- ja lännenpuoleisilla rinteillä on ollut<br />
erikoista lajistoa paahteisen pienilmaston takia. Rinteiden<br />
umpeenkasvu heikentää lajien elinmahdollisuuksia.<br />
Hakkuut ja pienet aukot turvaavat lajien säilymisen.<br />
Maankohoamisrannikon metsät<br />
Maankohoamisen myötä tapahtuva muutos rantaniitystä<br />
metsäksi on suomalainen erikoisuus.<br />
Puustoiset perinneympäristöt<br />
Perinteinen karjanlaidunnus synnytti ainutlaatuisia<br />
elinympäristöjä. Nämä kohteet tarvitsevat hoitoa ja<br />
perinteisen käytön jatkumista.<br />
Kalkkikallioilla kasvavat metsät<br />
Kalkkikalliot ja niiden lähimetsät ovat hyvin harvinaisia<br />
kasvupaikkoja.<br />
<strong>Metsä</strong>iset kalliot, jyrkänteet ja louhikot<br />
Kalliometsistä voi löytyä tavanomaista runsaammin<br />
luonnontilaista puustoa ja paljon lahopuuta. Korjuuolojen<br />
takia ne ovat jääneet hakkuiden ulkopuolelle.<br />
METSO-elinympäristöt:<br />
15 <strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong>
Suuret muutokset takanapäin<br />
Yli 200 metsäasiantun<br />
valmiina palveluun<br />
Eija Kouhia Nuijamaalta teki puukaupat <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n kanssa 2,2 hehtaarin harvennuskuusikosta. Lappeenrannan alueella puuta ostava<br />
hankintaesimies Juha Rissanen nauhoitti leimikon rajat. Puut korjataan kesän aikana.<br />
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> 16 16
tijaa<br />
Länsi-Suomi<br />
Pohjois-Suomi<br />
Itä-Suomi<br />
Etelä-Suomi<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong> <strong>Metsä</strong>ssä on viimeisen<br />
vuoden aikana tapahtunut paljon.<br />
Toimintatapoja on uudistettu ja organisaatiota<br />
trimmattu. Uudistunut<br />
kenttä on nyt entistä ehompana<br />
valmis metsänomistajan palveluun<br />
ja puunostoon.<br />
Ketteryys, tavoitettavuus ja kustannustehokkuus<br />
ovat <strong>Stora</strong><br />
<strong>Enso</strong> <strong>Metsä</strong>n ostojohtaja Jouko<br />
Mattasen mukaan olleet<br />
johtotähtinä toimintatapoja uudistettaessa.<br />
Sitä kautta myös metsänomistajan<br />
palvelua on voitu parantaa.<br />
Ajatuksella, että kaikki palvelut saa samalta<br />
henkilöltä eli oman paikkakunnan<br />
puunostajalta.<br />
”Oston uudet toimintatavat antavat<br />
ostohenkilöille enemmän aikaa olla<br />
metsänomistajan kanssa ja keskustella<br />
kaikista metsään liittyvistä asioista.<br />
Olemme itse aktiivisempia, mutta meidätkin<br />
tavoittaa aiempaa paremmin”,<br />
Mattanen lupaa.<br />
Ostopäälliköiden nimittäminen kentän<br />
ostohenkilöstön ja aluejohtajien väliin<br />
lisää hänen mukaansa reaktionopeutta.<br />
Tiedonkulku metsänomistajien<br />
odotuksista ja tarpeista kulkee joutuisammin<br />
kentältä oston johdolle ja<br />
taas päinvastoin tieto tehtaiden puuntarpeesta<br />
menee entistä nopeammin<br />
kentälle.<br />
Uusilla nettisivuilla (www.storaensometsa.fi<br />
) pyritään myös omalta osaltaan<br />
tavoitettavuuden ja yhteydenpidon<br />
parantamiseen. Lisää uusia palve-<br />
”Kaikkien puutavaralajien<br />
kysyntä on suuri. Puukaupan<br />
tulisi käynnistyä nyt todenteolla”,<br />
Jouko Mattanen<br />
sanoo.<br />
luja on Mattasen mukaan luvassa alkusyksyyn<br />
mennessä.<br />
Ostajien määrä<br />
entisellään<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong> <strong>Metsä</strong>, kuten niin moni muukin<br />
yritys, joutui viime talvena läpikäymään<br />
henkilökunnan vähentämisen.<br />
Paikallisten puunostajien määrä säilyi<br />
kuitenkin ennallaan, paikoitellen jopa<br />
kasvoi. Rivejä on sen sijaan tiivistetty<br />
esikuntatehtävissä ja operaatiopuolella<br />
eli puunkorjuun ja kuljetuksen ohjauk-<br />
17 <strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong>
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong> <strong>Metsä</strong>n<br />
uusi aluejohto ja ostopäälliköt<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong> <strong>Metsä</strong>n yksityismetsien<br />
puunhankinnasta vastaa ostojohta-<br />
ja, metsänhoitaja Jouko Mattanen.<br />
Etelä-Suomen hankinta-alueen alue-<br />
johtajaksi nimitettiin metsänhoitaja<br />
Janne Partanen, Itä-Suomen alue-<br />
johtajaksi metsänhoitaja Riku Kos-<br />
kinen ja Pohjois-Suomen aluejohta-<br />
jaksi metsänhoitaja Olli-Pekka Aho-<br />
nen. Länsi-Suomen hankinta-aluetta<br />
vetää hankintapäällikkö, metsätalo-<br />
usinsinööri Juha Sipinen. Partanen,<br />
Koskinen ja Ahonen raportoivat met-<br />
säpäällikkö Jorma Länsitalolle ja Si-<br />
pinen Mattaselle.<br />
Ostopäälliköt<br />
Itä-Suomen hankinta-alueen osto-<br />
päälliköt: metsänhoitaja Tomi Tar-<br />
nanen, metsätalousinsinööri Matti<br />
Hentunen ja metsätalousinsinööri,<br />
KTM Seppo T. Turunen.<br />
Etelä-Suomen hankinta-alueen<br />
ostopäälliköt: metsänhoitaja Rai-<br />
mo Summanen, metsänhoitaja Pa-<br />
si Lehtosaari ja metsänhoitaja Jar-<br />
mo Reiman.<br />
Pohjois-Suomen hankinta-alueen<br />
ostopäälliköt: metsätalousinsinööri<br />
Martti Rissanen ja metsätalousinsi-<br />
nööri Ulla Sarsila.<br />
sessa. Näin oman henkilöstön toiminnan<br />
painopistettä keskitetään yhä enemmän<br />
puunostoon sekä puukauppa- ja<br />
metsänomistajapalveluihin.<br />
”Koneurakoitsijoiden vastuu on kasvanut.<br />
Heille on siirtynyt korjuun ja kuljetuksen<br />
ohjauksesta tehtäviä, jotka aiemmin<br />
teki <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n toimihenkilö.<br />
Tätä kautta oman henkilöstömme tarve<br />
väheni”, Mattanen toteaa.<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>ssa puhutaan laajavastuisesta<br />
yrittäjyydestä. Sillä tarkoitetaan,<br />
että yksi ja sama urakoitsija hoitaa ja on<br />
vastuussa kaikista työvaiheista puunkorjuusta<br />
metsänhoitotöihin ja metsäenergian<br />
korjuuseen.<br />
”<strong>Metsä</strong>nomistajalle on selkeämpää,<br />
kun hän voi asioida vain yhden yrittäjän<br />
kanssa. Urakoitsijasta tulee tutumpi.<br />
Samoin yhteydenpito ja töiden seuranta<br />
helpottuu”, Mattanen sanoo.<br />
Normaalivuosien<br />
puunostomäärät<br />
Puunostomäärissä palataan Mattasen<br />
mukaan tänä vuonna normaalivuosien<br />
tasolle eli 8-10 miljoonaan kuutiometriin.<br />
Tähän vaikuttaa muun muassa<br />
<strong>Enso</strong>cellin ja Sunilan sellutehtaiden<br />
uudelleen käynnistymiset.<br />
”Kaikkien puutavaralajien kysyntä,<br />
kaikilla kauppamuodoilla on todella<br />
suuri. Puukaupan tulisi käynnistyä nyt<br />
todenteolla”, Mattanen painottaa.<br />
Varkauden paperitehtaan kahden paperikoneen<br />
sulkeminen ei Mattasen mukaan<br />
vaikuta <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n puunostomääriin<br />
Savon alueella. Koneiden vuosittain<br />
käyttämä noin 700 000 kuutiometrin<br />
kuusikuitumäärä ohjataan jatkossa Enocelliin,<br />
Imatralle ja Anjalaan. Mänty- ja<br />
koivukuitupuun sekä kuusitukin käyttö<br />
jatkuu Varkaudessa ennallaan.<br />
”Kotkan tehtaiden uuden omistajan<br />
kanssa olemme tehneet pitkäaikaiset<br />
puuntoimitussopimukset, joten puunostomme<br />
jatkuvat tälläkin alueella normaalisti”,<br />
Mattanen toteaa.<br />
Länsi-Suomessa painopiste<br />
kuitupuussa<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong> ostaa jatkossakin puuta ja<br />
metsäenergiaa koko Suomen alueelta.<br />
Hankinta-alueita ovat Pohjois-, Itä-, Länsi-<br />
ja Etelä-Suomi.<br />
”Toimimme Pohjois-, Itä- ja Etelä-Suomen<br />
alueilla perinteisellä tavalla. Länsi-Suomessa<br />
esikuntataso on kevyempi<br />
kuin muilla alueilla, mutta puunostopanoksemme<br />
on yhtä vahva myös Länsi-<br />
Suomen alueella”, Mattanen sanoo.<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n ostojen painopiste on<br />
lännessä kuitupuussa, tukkipuutakaan<br />
unohtamatta. Samoin kaikki puukauppatavat<br />
ovat käytössä myöskin Länsi-<br />
Suomessa.<br />
www.storaensometsa.fi<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n uudet metsänomistajanettisivut avautuivat keväällä. Käy sivuilla hakemassa<br />
tietoa, kommentoimassa blogikirjoituksia ja osallistumassa kilpailuihin.<br />
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> 18 18
Uudet nettisivut metsänomistajille<br />
Testaa itsesi ja<br />
metsäsi netissä!<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong> <strong>Metsä</strong> avasi uudet verkkosivut metsänomistajille.<br />
Osoitteessa www.storaensometsa.fi on monipuolinen tietopaketti<br />
metsänhoidosta ja puukaupasta. Voit myös käydä kommentoimassa<br />
blogikirjoituksia ja osallistua erilaisiin kilpailuihin.<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n metsänomistajille tarkoitetuilla,<br />
huhtikuun alussa avatuilla nettisivuilla<br />
kysytään esimerkiksi ”Mitä metsästäsi<br />
tulee isona?” Vastauksen saa, kun<br />
käyttäjä tekee sivuilla <strong>Metsä</strong>ni-testin.<br />
Tuloksena saat raportin sekä metsästäsi<br />
että itsestäsi metsänomistajana. Testi<br />
on toteutettu hauskalla tavalla. Liukukahvojen<br />
avulla näet konkreettisesti<br />
miltä metsäsi näyttää. Raportti antaa<br />
myös suuntaa antavan rahallisen arvion<br />
puustosi myyntiarvosta.<br />
Sivujen blogikirjoituksissa käydään<br />
ajankohtaisista asioista keskustelua, johon<br />
voit osallistua. Sivuilta pääsee suoraan<br />
myös e<strong>Metsä</strong>-palveluun.<br />
Tietoa kaipaavalle<br />
metsänomistajalle<br />
”Selkeä, pirteä ulkoasu ja helppolukuiset<br />
tekstit”, määrittelee markkinointiesimies<br />
Antti Partanen sivujen suunnittelun<br />
lähtökohdat. Hän oli yksi sivujen<br />
suunnittelijoista.<br />
Partasen mukaan sivujen toteutuksessa<br />
etusijalle asetettiin metsänomistaja,<br />
joka kaipaa perustietoa metsäasioista<br />
ja oman metsänsä tarjoamista mahdollisuuksista.<br />
”Tutustu ja laita osoite suosikkeihin!<br />
Sivuille päivitetään jatkuvasti tietoa ajankohtaisista<br />
asioista. Sieltä näkee myös tulevat<br />
tapahtumat ja voi ilmoittautua niihin”,<br />
Partanen toteaa.<br />
Perusteellinen<br />
tietopaketti<br />
Sivut tarjoavat paljon tietoa metsänomis-<br />
tamisesta, metsän- ja luonnonhoidosta<br />
sekä tietenkin puukaupasta. Nettisivuille<br />
kannattaa mennä, jos haluat<br />
ihan yksinkertaista perustietoa ihan<br />
mistä tahansa metsänomistamiseen<br />
liittyvästä asiasta. Silloinkin, kun tiedät<br />
jo tosi paljon kaikesta, voit käydä<br />
tarkistamassa jonkun asian tai saada jopa<br />
uuttakin tietoa. <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n nettisivut<br />
seuraavat aikaansa tarkasti ja kertovat<br />
mitä metsässä tapahtuu.<br />
Internetin merkitys<br />
kasvaa<br />
<strong>Metsä</strong>ntutkimuslaitoksen tutkimuksen<br />
mukaan Internetin merkitys metsätie-<br />
Klikkaa nettiin!<br />
Osallistu matka-<br />
arvontaan!<br />
don ja palveluiden kanavana on kaksinkertaistunut<br />
viimeisten kymmenen vuoden<br />
aikana. Seuraavalla kymmenvuotiskaudella<br />
Internetin odotetaan nousevan<br />
metsänomistajan merkittävimmäksi tiedonlähteeksi.<br />
”Haluamme olla metsäpalveluiden<br />
edelläkävijä. Siksi tuomme suomalaisille<br />
metsänomistajille avoimen Internet-kanavan<br />
metsäkeskusteluun, puukauppaan<br />
ja palvelujemme pariin”, toteaa<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n <strong>Metsä</strong>n metsäpäällikkö<br />
Jorma Länsitalo.<br />
Osallistu www.storaensometsa.fi -nettisivujen Tietovisaan.<br />
Visan löydät esimerkiksi sivujen Puukauppa-osiosta. Vastausaika<br />
päättyy 21.6.2010. Oikeat vastaukset kysymyksiin<br />
löytyvät verkkosivuilta. Oikein vastanneiden kesken<br />
arvotaan <strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> -lehden kahden hengen lukijamatka<br />
Itävaltaan (arvo 2 700 euroa).<br />
19 <strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong>
Juha Ilkka<br />
Murkkuja,<br />
auts!!!<br />
<strong>Metsä</strong>polulla ärhäkkäästi koipeen<br />
tarttuva muurahainen ei tunnu<br />
kiinnostavalta olennolta, mutta<br />
nuo vekkulit ahertajat ovat mielenkiintoisempia<br />
kuin äkkipäätä<br />
voisi kuvitella. Me ihmisetkin<br />
voimme ottaa niistä oppia.<br />
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> 20 20
Seuraa ja ihmettele muurahaisten<br />
menoa metsässä. Muurahaiset<br />
ovat vähän niin kuin ihmiset:<br />
Aggressiivisia ja sotaisia vieraita<br />
tungettelijoita kohtaan. Oman lajinsa<br />
keskuudessa muurahaiset käyttäytyvät<br />
kuitenkin paljon fi ksummin kuin ihmiset<br />
omassa yhteisössään. Työtä tehdään<br />
yhdessä. Jos jossain kohdassa muurahaisyhteiskuntaa<br />
homma ei pelaa, yksilöt<br />
järjestävät työnsä uudelleen ja taas<br />
asiat rullaavat.<br />
Muurahaisilla ei ole pomoja<br />
Evoluutiobiologi, professori Lotta Sundström<br />
Helsingin yliopistosta on tutkinut<br />
muurahaisia 1980-luvun alusta lähtien.<br />
Hän sanoo jo muinaisten kulttuurien<br />
käyttäneen muurahaisia esikuvanaan.<br />
Raamatussakin käsketään menemään<br />
muurahaisten luo ja ottamaan opiksi<br />
niiden aherruksesta.<br />
”Ihmisten hierarkisessa yhteiskunnassa<br />
on johtajat, jotka määräävät mitä<br />
työntekijät tekevät. Muurahaisilla ei<br />
ole pomoja vaan kukin yksilö päättää<br />
tilanteen ja olosuhteiden mukaan itse,<br />
mitä se tekee.”<br />
Sundström kertoo esimerkin. Kekoon<br />
on tulossa ruokaa enemmän kuin sisätyöläiset<br />
ehtivät purkaa ja toimittaa<br />
eteenpäin. Syntyy suma. Ruokaa hakeneet<br />
ulkotyöläiset siirtyvät silloin automaattisesti<br />
auttamaan sisätyöläisiä,<br />
kunnes suma purkautuu ja ruuanhankinta<br />
voi taas jatkua.<br />
Muurahaisten työnjako on normaalisti<br />
se, että vastakuoriutuneet muurahaistyöläiset<br />
työskentelevät ensin pesän<br />
sisällä. Ne hoitavat kuningatarta, munia<br />
tai koteloita. Vähän vanhempina,<br />
noin 40 vuorokauden ikäisinä, työläiset<br />
siirtyvät ulkohommiin, ruuanhankintaan,<br />
pesänvartiointiin, kirvo-<br />
�<br />
�<br />
�<br />
�<br />
�<br />
�<br />
�<br />
�<br />
Muurahaiset<br />
Suomessa on noin 60 eri muurahaislajia, joista Formica-sukuun kuuluu<br />
noin 15 lajia. Niitä ovat mm. metsissämme elävät erilaiset kekomuurahaiset<br />
ja mustamuurahaiset. <strong>Metsä</strong>ssä elää myös esimerkiksi<br />
hevosmuurahaisia ja viholaisia.<br />
Keko rakennetaan havunneulasista ja oksanpätkistä. Keon lämpötilaa<br />
säädellään ilmastointiaukkoja avaamalla ja sulkemalla.<br />
Pääravintona kirvat ja muurahaisten kirvoista ”lypsämä” kirvahunaja.<br />
Syövät myös metsätuholaisten toukkia.<br />
Keko herää eloon huhtikuussa. Kuningatar munii lajista riippuen<br />
50-300 munaa päivässä. Munasta kehittyy toukka, joka koteloituu<br />
ja siitä kuoriutuu uusi muurahainen (työläinen, koiras tai uusi kuningatar).<br />
Koiraat lähtevät häälennolle touko-kesäkuussa paritellakseen<br />
uusien siivellisten kuningattarien kanssa.<br />
Työmuurahainen elää vuodesta kahteen vuotta. Koiras vain<br />
3-4 viikkoa. Kuningatar 10-20 vuotta.<br />
Kuningatar ja koiras ovat 9-11 mm, työläiset 4-9 mm.<br />
Pesä perustetaan usein kantoon, joka jää keon sisään. Keon etelänpuoleinen<br />
sivu on useimmiten pohjoispuolta loivempi.<br />
Muurahainen suunnistaa metsässä hajujen ja maastomerkkien<br />
perusteella.<br />
jen hoitoon jne..<br />
Yhden tai usean pesän<br />
yhteiskuntia<br />
<strong>Metsä</strong>ssä kekoja rakentavat muurahaiset<br />
ovat Formica-sukuun kuuluvia kekomuurahaisia.<br />
Niiden lisäksi voit tavata<br />
metsässä esimerkiksi hevosmuurahaisia<br />
tai viholaisia.<br />
Vanhassa metsässä asuvat muurahaiset<br />
ovat yleensä eri lajia kuin nuoren<br />
metsän muurahaiset. Sulkeutuneen, vähintään<br />
40-vuotiaan metsän isot keot<br />
ovat yleensä kalju- tai tupsukekomuurahaisten<br />
koteja. Aukeilla paikoilla, kuten<br />
hakkuuaukeilla viihtyvät muun muassa<br />
mustamuurahaiset ja loviniskamuurahaiset.<br />
Eri lajin muurahaiset eivät ole<br />
kavereita keskenään. Samoin saman<br />
lajin muurahaiset perustavat<br />
omia yhteiskuntiaan,<br />
jolloin toiseen yhteiskuntaan kuuluvat<br />
lajitoverit joutuvat tavatessaan keskenään<br />
kahnauksiin.<br />
Voit tehdä testin: Ota muurahainen<br />
yhdestä pesästä ja vie se lähistöllä olevaan<br />
toiseen kekoon. Jos muurahaiset<br />
alkavat tappelemaan keskenään, ovat ne<br />
eri yhteiskunnan muurahaisia.<br />
Joillakin muurahaislajeilla voi samaan<br />
yhteiskuntaan kuulua satoja pesiä.<br />
Tavallisesti vanhan metsän suuret<br />
pesät kuuluvat useamman keon yhteiskuntaan.<br />
Sen sijaan metsien laidoilla<br />
olevat keot ovat useimmiten yhden keon<br />
yhteiskuntia.<br />
Viestintää hajujen avulla<br />
Muurahaiskeossa elää työläisiä ja yksi<br />
tai useampi kuningatar. Kekomuurahaisilla<br />
voi samassa keossa olla jopa useita<br />
satoja kuningattaria. Koiraat eli lentomuurahaiset<br />
ovat hyvin lyhytikäisiä.<br />
Ne elävät vain paritellakseen uusien siivellisten<br />
kuningattarien kanssa. Koiraiden<br />
elinikä onkin<br />
vain 3-4<br />
viikkoa.<br />
21 <strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong>
Juha Ilkka<br />
Kuningatar tai kuningattaret talvehtivat pesän routarajan alapuolella olevissa osissa. Kesällä<br />
kuningatarkin siirtyy ylemmäs itse kekoon. Keon loivempi sivu osoittaa useimmiten<br />
etelään päin ja jyrkempi sivu pohjoiseen.<br />
Työläiset ovat lisääntymiskyvyttömiä<br />
naaraita, jotka elävät vuodesta kahteen<br />
vuotta. Kuningatar, jonka tehtävä<br />
on jälkeläisten tuottaminen, elää jopa<br />
10-20 vuotta.<br />
Muurahaiset viestivät hajujen avulla.<br />
Hajuja voi olla useita satoja, joilla kullakin<br />
on oma merkitys. Sundströmin<br />
mukaan osa hajuista kulkee ilman välityksellä,<br />
osa koskettamalla. Esimerkiksi<br />
pesässä oleva kuningatar tiedottaa olemassa<br />
olostaan pesän ulkopuolella oleville<br />
työläisille kosketuksessa leviävän<br />
kemiallisen viestiketjun avulla.<br />
Jos sohaiset pesää kepillä, ruiskuttavat<br />
muurahaiset vihollista kohti kitkeränhajuista<br />
muurahaishappoa. Hapon<br />
tarkoitus on lamaannuttaa vihollinen,<br />
mutta haju hälyttää paikalle myös muita<br />
muurahaisia pesää puolustamaan.<br />
Muurahaisten ja kirvojen<br />
yhteiselo<br />
Muurahaisten pääravinto on kirvojen<br />
erittämä kirvahunaja ja kirvat itse. Muurahaiset<br />
kuljettavat vastapalveluksena<br />
kirvoja uusiin ravintopuihin ja suojelevat<br />
niitä niiden vihollisilta.<br />
Muurahaiset suunnistavat keon ja<br />
ravintopuiden välillä seuraamalla hajujälkiä<br />
sekä navigoimalla kolmiulot-<br />
teisesti eri maastomerkkien avulla. Sama<br />
työläinen käy samassa puussa ja sen<br />
samalla oksalla ravinnonhaussa. Pesän<br />
sisällä muurahaiset suunnistavat magneettikenttien<br />
avulla.<br />
<strong>Metsä</strong>ntutkimuslaitoksen tutkija Jouni<br />
Kilpeläisen mukaan muurahaisista<br />
on sekä hyötyä että haittaa puille. Kekojen<br />
alle kertyy runsaasti ravinteita, joista<br />
kekojen lähellä kasvavat puut hyötyvät.<br />
Toisaalta puusta yhteyttämistuotteita<br />
imevät kirvat aiheuttavat kasvutappiota.<br />
Muurahaiset syövät myös puille<br />
tuhoja aiheuttavia hyönteisiä. Esimerkiksi<br />
Lapissa huomattiin tunturimittarituhojen<br />
yhteydessä, että tuhot olivat<br />
kekojen lähellä vähäisemmät kuin kauempana<br />
keoista.<br />
”Kekojen vaikutus puiden kasvuun<br />
on hehtaaritasolla pieni, sillä puista vain<br />
pari prosenttia on kekojen vaikutuspiirissä.<br />
Yksittäisessä puussa kirvojen ja<br />
muurahaisten yhteiselo aiheuttaa noin<br />
seitsemän prosentin tappion vuotuiseen<br />
paksuuskasvuun”, itäsuomalaisen,<br />
30-vuotiaan kuusikon kasvua tutkinut<br />
Kilpeläinen sanoo.<br />
Saman yhteiskunnan keoilla<br />
oma reviirinsä<br />
Keolla tai samaan yhteiskuntaan kuu-<br />
Keon pinnalla vedenpitävä<br />
neulaskerros<br />
Koteloita<br />
Munia<br />
Kuningatar/<br />
kuningattaria<br />
luvilla keoilla on omat reviirinsä. Keskikokoinen<br />
keko tarvitsee ruuanhankintaan,<br />
puiden koosta riippuen 20-40<br />
puuta. Kun metsä hakataan aukeaksi,<br />
riippuu aukon suuruudesta, miten kekomuurahaisten<br />
pesien käy.<br />
Kilpeläisen ja Sundströmin mukaan<br />
isoja puita tulisi olla vähintään 20-30<br />
metrin päässä keosta, silloin kekomuurahaiset<br />
voivat selvitä myös hakkuuaukolla.<br />
Muutoin pesä kuolee muutamassa<br />
vuodessa ruuan puutteeseen. Pesät eivät<br />
jää kuitenkaan tyhjilleen, sillä tilalle<br />
tulee mustamuurahaisia. Kun metsä<br />
varttuu, ajavat kekomuurahaiset jälleen<br />
muut lajit pois pesistä ja kierto jatkuu.<br />
Sundström sanoo mustamuurahaisten<br />
olevan itse asiassa kiertokulun ehdoton<br />
edellytys. Kekomuurahaiset eivät<br />
itse aloita pesän tekoa. Ne tarvitsevat aina<br />
valmiin pesäaihion, johon kekomuurahaiskuningatar<br />
muuttaa loisimaan. Se<br />
naamioituu hajultaan mustamuurahaiseksi,<br />
jolloin mustamuurahaistyöläiset<br />
ruokkivat sitä. Niiden oma kuningatar<br />
kuolee ja tilalle syntyy koko ajan uusia<br />
kekomuurahaisia. Lopulta pesässä ei ole<br />
enää muita kuin kekomuurahaisia.<br />
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> 22 22
Pörssisäätiön toimitusjohtaja<br />
Sari Lounasmeri:<br />
Osakesäästäminen<br />
tutuksi<br />
koko<br />
kansalle<br />
Pörssisäätiön tuore<br />
toimitusjohtaja Sari<br />
Lounasmeri toivoo, että<br />
pörssiosakkeisiin sijoittamisesta<br />
tulisi nykyistä<br />
useamman suomalaisen<br />
säästämismuoto.<br />
23 <strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong>
Noin 770 000 henkilöä eli<br />
suurin piirtein joka kymmenes<br />
suomalainen omistaa<br />
pörssiosakkeita. Luku ei<br />
vielä päätä huimaa, vaikka määrä onkin<br />
viimeisen vuoden aikana lähtenyt<br />
selvään kasvuun.<br />
”Oli yhteiskunnallisestikin tärkeää,<br />
että kotitaloudet sijoittivat osakkeisiin<br />
vuosi sitten keväällä, jolloin suuret kansainväliset<br />
sijoittajat vetäytyivät äärialueilta,<br />
kuten Suomesta. Se loivensi muutenkin<br />
muita pörssejä jyrkempää kurssipudotustamme”,<br />
osakesäästämistä edistävän<br />
Pörssisäätiön Sari Lounasmeri toteaa.<br />
Ja tänään voi sanoa, että osakkeisiin<br />
tuolloin sijoittaneet, sijoittivat hyvään<br />
aikaan.<br />
Osaketuotto ollut muita<br />
parempi<br />
Miksi pörssiosakkeisiin kannattaisi sijoittaa?<br />
Eikö se ole vaikeaa ja vain varakkaiden<br />
hupia? ”Pörssiosakkeet ovat<br />
Helsingin pörssissä vuosina 1912-2007<br />
antaneet keskimäärin kymmenen prosentin<br />
reaalisen vuosituoton. Se on erittäin<br />
hyvä muihin sijoitusmuotoihin verrattuna.<br />
Eikä ole syytä epäillä, etteikö<br />
pörssisijoittaminen olisi jatkossakin pitkällä<br />
tähtäyksellä kannattavaa”, Lounasmeri<br />
vastaa.<br />
Lounasmeren mielestä, jos selviää<br />
metsänomistamiseen liittyvistä asioista,<br />
selviää myös osakesäästämisestä.<br />
Osakkeiden osto ja myynti ovat nykyisin<br />
helppoa netin kautta. Osingot tu-<br />
levat verottomana pankkitilille ja osakesalkkua<br />
ylläpitävä rahoituslaitos toimittaa<br />
kerran vuodessa verottajaa varten<br />
yhteenvedon osinkotuotoista sekä<br />
myyntivoitoista ja -tappioista.<br />
”Kaikilla on ihan samanlaiset mahdollisuudet<br />
ryhtyä pörssisijoittajaksi,<br />
sillä kukaan ei tiedä tulevaisuutta - eivät<br />
edes pörssigurut”, Lounasmeri kannustaa.<br />
Joko juna jätti<br />
osakesäästäjän?<br />
Sari Lounasmeri on tyytyväinen, sillä Pörssisäätiön järjestämiin<br />
iltoihin on viime aikoina tullut myös nuoria ja naisia, vaikka<br />
tyypillinen osakesijoittaja onkin edelleen yli 50-vuotias, korkeasti<br />
koulutettu mies.<br />
Viime vuoden keväästä lähtien pörssikurssit<br />
ovat nousseet voimakkaasti, useiden<br />
yritysten osakkeet yli 100 ja osan<br />
jopa yli 300 prosenttia. Onko nyt jo liian<br />
myöhäistä aloittaa osakesijoittaminen?<br />
Lounasmeren mielestä lähes tulkoon<br />
aina on oikea hetki aloittaa. Hajauttamista<br />
kannattaa tosin harjoittaa myös<br />
ajallisesti. Varojaan voi sijoittaa osakkeisiin<br />
pikku hiljaa pidemmän ajanjakson<br />
kuluessa, jolloin väärän ajankohdan<br />
riski pienenee.<br />
”Missä kohtaa pörssissä milloinkin<br />
mennään, on vaikea hahmottaa juuri<br />
sillä hetkellä. On hirveän hankala ennustaa<br />
mitä lyhyellä tähtäyksellä tapahtuu.<br />
Tämän hetken arvio osakkeiden<br />
keskipitkän tähtäyksen reaalituotosta<br />
on kuitenkin 6-8 prosenttia vuodessa”,<br />
Lounasmeri sanoo.<br />
Ajallisen hajauttamisen lisäksi osakesalkku<br />
on syytä hajauttaa ostamalla<br />
useita eri yhtiöitä eri toimialoilta. Aloit-<br />
taa voi ostamalla ensin yhden yhtiön<br />
osaketta ja kartuttamalla salkkua myöhemmin<br />
muilla yhtiöillä.<br />
”Ei ole mitään järkeä omistaa kymmenien<br />
eri yhtiöiden osakkeita. Minusta<br />
viisi riittää alussa ja myöhemmin ehkä<br />
kymmenen. Silloin muistaa itsekin<br />
mitä omistaa ja pystyy seuraamaan näiden<br />
yhtiöiden kehitystä. Kulujen takia<br />
ostotoimeksiannon minimikoko per yhtiö<br />
olisi hyvä olla vähintään 500 euroa”,<br />
Lounasmeri neuvoo.<br />
Noudata omaa<br />
sijoitusstrategiaasi<br />
Kenelle osakesijoittaminen sopii? Vaatiiko<br />
se erityisiä ominaisuuksia, kuten<br />
”lehmän hermoja”? Lounasmeren mie-<br />
Kotitalouksien<br />
rahoitusvarallisuuden<br />
jakautuminen<br />
talletukset<br />
vakuutukset<br />
osakkeet<br />
rahastot<br />
joukkovelkakirjalainat<br />
käteinen<br />
”60-kymppinen metsänomistaja ei ole liian vanha osakesäästäjäksi.<br />
Osa varoista kannattaa kuitenkin pitää hyvätuottoisilla korkotileillä,<br />
kuten esimerkiksi <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n SE Tähtitilillä.”<br />
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> 24 24<br />
15 %<br />
8<br />
27 %<br />
45 %<br />
2 %<br />
3 %
lestä olisi hyvä päättää, onko osakesijoittajana<br />
pitkällä, 5-10 vuoden tähtäyksellä<br />
vai hoitaako salkkua aktiivisijoittajan<br />
ottein. Ja tiedostaa myös se,<br />
kestääkö kurssiheilahteluja hermostumatta.<br />
”Jos on liikkeellä osta ja unohda -periaatteella,<br />
ei silloin pidä ottaa aktiivisijoittajan<br />
murheita seuraamalla päivittäisiä<br />
kurssinousuja ja -laskuja. Olisi hyvä<br />
määritellä itselleen sijoitusstrategia<br />
ja ns. turvarajat eli minkälaisella kurssitasolla<br />
tekee toimenpiteitä: milloin<br />
olen valmis myymään ja milloin ostamaan”,<br />
Lounasmeri neuvoo.<br />
Osakkeista luopuminen, esimerkiksi<br />
keittiöremonttia suunnitellessa, tulisi<br />
ajoittaa sekin pitkällä tähtäyksellä. Pörssin<br />
kehitystä on syytä seurata vuosi tai<br />
puoli vuotta ennen rahantarvetta. Silloin<br />
osakkeiden myynnin voi ajoittaa<br />
sen hetken parhaaseen ajankohtaan.<br />
Osingonmaksaja vaiko<br />
kasvuyhtiö<br />
Sijoittaja joutuu tekemään monia valintoja:<br />
Suuri vai pienempi yhtiö; hyvä<br />
osingonmaksaja vaiko potentiaalinen<br />
kurssinousija; kotimainen vaiko<br />
ulkomainen yhtiö; laina- vaiko omalla<br />
rahalla jne...<br />
Ainakin aloittelijan on helpointa seurata<br />
kotimaisten suurten yhtiöiden kehittymistä.<br />
Niistä saa tietoa lehdistä<br />
ja netistä. Samoin osingonmaksukyky<br />
on helppo kriteeri ja se kertoo yhtiön<br />
kannattavuudesta. Suurimmat suoma-<br />
laisyritykset ovat sinällään kansainvälisiä,<br />
joten hajautus eri markkina-alueille<br />
toteutuu jo sitä kautta.<br />
”Pitkän tähtäyksen sijoittajalle hyvästä<br />
osingonmaksajasta on iloa vuotuisena<br />
tulonlähteenä. Pieniä yrityksiä ja<br />
kasvuyrityksiä, joiden tuotto perustuu<br />
osakekurssin tulevaisuuden nousuodotuksiin,<br />
kannattaa ottaa salkkuun ainakin<br />
mausteeksi. Periaatteessa suosittelen<br />
osakkeisiin sijoitettavan ns. kärsivällistä<br />
rahaa, joka voi olla sidottuna pitkänkin<br />
aikaa”, Lounasmeri neuvoo.<br />
Pienten yritysten kohdalla on etukäteen<br />
syytä selvittää tai seurata, miten<br />
vilkkaasti kyseisellä osakkeella käydään<br />
pörssikauppaa. Vähäinen vaihto<br />
voi tuottaa ongelmia osakkeita myytäessä.<br />
”Huonojen osakekauppojen realisointia eli tappioiden ottamista ei kannata<br />
pelätä. Veroteknisesti ajatellen on viisasta myydä jotain tappiolla, jos myös<br />
voittoja kertyy ja keventää siten voittojen verotusta.”<br />
� Vuonna 1985 perustettu, puolueeton yhteisö.<br />
� Rahoittaa toimintansa Pörssitalo Oy:n vuokratuloilla.<br />
� Tehtävänä arvopaperisäästämisen ja arvopaperimarkkinoiden edistäminen.<br />
� Ajaa sekä piensijoittajan että koko arvopaperimarkkinoiden etuja.<br />
� Omaa julkaisu-, tutkimus- ja koulutustoimintaa. Järjestää erilaisia<br />
tilaisuuksia ja tapahtumia.<br />
�<br />
�<br />
Pörssisäätiö<br />
Pyrkii luomaan yrityksille hyvät edellytykset hankkia pääomaa osakemarkkinoilta.<br />
Pyrkii vaikuttamaan siihen, että sijoitustoiminnan verotukselliset ja<br />
lainsäädännölliset edellytykset ovat kohtuulliset.<br />
Hajauta eri omaisuusmuotoihin<br />
Lounasmeren mielestä on hyvä hajauttaa<br />
varallisuutensa erilaisiin omaisuusmuotoihin:<br />
metsään, kiinteistöihin,<br />
osakkeisiin ja korkotuotteisiin.<br />
Hän tutustui myös <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n metsänomistajille<br />
tarjoamaan SE Tähtitiliin<br />
ja pitää sitä erittäin hyvänä ja joustavana<br />
sijoituskohteena. Tilin korko on tällä<br />
hetkellä 5 prosenttia.<br />
”Tilin tuotto näyttää hyvältä. Se antaa<br />
myös aikaa miettiä, jos esimerkiksi<br />
haluaa sijoittaa osan varoista vähitellen<br />
osakkeisiin. Se sopii myös sellaiselle, jolla<br />
on jonkin ajan kuluttua tiedossa rahankäyttökohde”,<br />
Lounasmeri sanoo.<br />
”Kun osakesijoittamisessa on liikkeellä monen vuoden<br />
tähtäimellä, ei kannata stressata itseään päivittäisillä<br />
kurssivaihteluilla.”<br />
25 <strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong>
Porvoossa sijaitseva entinen Tolkkisten<br />
saha on muuttunut vireäksi<br />
yrityspuistoksi. Augustinrannassa<br />
aloittivat ensimmäisinä<br />
toimintansa Port of Tolkkinen ja<br />
Porvoon Telakka Oy. Tehdasalueen<br />
vanhalle, jo aikoja sitten käytöstä<br />
pois jääneelle sellutehtaalle kaavaillaan<br />
sillekin uutta ilmettä yhteistyössä<br />
Porvoon museon kanssa.<br />
Port of Tolkkinen on satama- ja<br />
varastointipalveluja tarjoava uusi<br />
yritys. Tavoite on, että Tolkkisten<br />
kautta tulee ensi vuonna kulkemaan<br />
jo noin sata laivaa. Täydessä<br />
käytössä laivojen määrä nousee<br />
kahteen sataan.<br />
”Helsingin alueella oli selvä tarve<br />
bulkkituotteiden tuonti- ja vientisatamalle.<br />
Tolkkisten kautta kulkee<br />
maailmalle todennäköisesti viljaa,<br />
pellettejä ja ehkä sahatavaraa.<br />
Suomeen tulee esimerkiksi biopolttoaineita<br />
Baltian maista ja Venäjältä”,<br />
Port of Tolkkisen suurimman<br />
osakkaan Prima Shippingin<br />
toimitusjohtaja Christian Grön-<br />
<strong>Metsä</strong>tehtaiden<br />
uusi elämä<br />
<strong>Metsä</strong>teollisuuden tuotteiden valmistus loppui <strong>Stora</strong><br />
<strong>Enso</strong>n Kemijärven, Summan ja Tolkkisten tehtailla<br />
noin kaksi vuotta sitten. Elämä kuitenkin jatkuu ja uusi<br />
toiminta on lähtenyt käyntiin vanhoilla laitoksilla.<br />
Ennen<br />
Tolkkinen<br />
qvist kertoo.<br />
Porvoon Telakka Oy tähtää pienten<br />
laivojen ja suurten veneiden<br />
sekä vapaa-ajan puolella lähinnä<br />
suurten huvijahtien korjaus-, huolto-<br />
ja talvisäilytyspalveluihin. Toisen<br />
osakkaan Jukka Jaatisen mukaan<br />
yhtiö palvelee mm. merivoimien<br />
kevyempää kalustoa, merivartiostoa<br />
ja Suomenlahden alueella<br />
purjehtivaa lähes sadan vesibussin<br />
laivastoa. ”Seuraamme tarkasti<br />
myös Pietarin aluetta, jossa vastaavanlaista<br />
palvelua ei ole vapaa-ajan<br />
puolella tarjolla”, Jaatinen sanoo.<br />
Tolkkisen yhtiöt työllistävät alkuvaiheessa<br />
noin 40 henkeä. Muutaman<br />
vuoden kuluessa alueen ennakoidaan<br />
työllistävän jo lähemmäs<br />
sata henkeä.<br />
Sahatavaran valmistuksen loputtua<br />
aloitti Tolkkisissa satama- ja varastointipalveluja<br />
tarjoava Port of Tolkkinen ja erilaisten<br />
alusten korjaus-, huolto- ja säilytyspalveluja tarjoava<br />
Porvoon Telakka Oy.<br />
Kemijärvi<br />
Arktos Group aloittaa Kemijärven<br />
entisellä sellutehtaalla konepaja-<br />
ja sahaustuotannon. <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong><br />
on mukana toiminnassa vajaan viidenneksen<br />
omistusosuudella.<br />
Konepaja on jo täydessä vauhdissa.<br />
Tällä hetkellä lähinnä yhtiön<br />
omia, Kemijärven asennustarpeita<br />
palveleva konepaja työllistää<br />
60 henkeä. Jatkossa henkilöstötarve<br />
on noin 20 henkeä. Toimitusjohtaja<br />
Juhani Kukkonen uskoo muun muassa<br />
Pohjois-Suomen kaivoshankkeiden<br />
poikivan töitä Arktosille.<br />
Kesällä käynnistyvä 60 000-<br />
70 000 kuutiometrin saha on koe-<br />
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> 26 26
Summa<br />
Internet-palveluja tarjoavasta<br />
amerikkalaisesta jättiyhtiö Googlesta<br />
tuli Summan paperitehdasalueen<br />
pääomistaja runsas vuosi sitten.<br />
Kaupan jälkeen Google siirsi<br />
osan tehdasalueesta Haminan kaupungin<br />
omistukseen. Kevään aikana<br />
on tehdasalueen uudemmassa<br />
hallissa tehty purku- ja rakennustöitä.<br />
Väliseiniä on purettu ja kaksikerroksinen<br />
rakennus muuttuu 3kerroksiseksi<br />
vastaanottamaan syksyn<br />
mittaan useita tuhansia tietokonepalvelimia.<br />
”Halli tulee täyteen isoja palvelimia.<br />
Laitteiden koekäyttö alkaa<br />
loppusyksystä. Täyteen käyntiin<br />
päästään vuoden vaihteen tienoilla”,<br />
Googlen Suomen tiedottamisesta<br />
vastaava Timo Nurmi Taitomylly<br />
Oy:stä kertoo.<br />
Googlen omistuksessa on myös<br />
Alvar Aallon suunnittelema, 1950-<br />
ajovaiheessa. Jatkojalostus eli liimapalkkituotanto,<br />
johon menee sahan<br />
tuotannosta noin kolme neljäsosaa,<br />
alkaa vuoden päästä keväällä.<br />
”<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong> toimittaa meille mänty-<br />
ja kuusitukit. Täydessä tuotan- tan<br />
nossa tukkitarve on 150 000 kuutiometriä<br />
vuodessa. Otamme vas-vastaan latvaläpimitaltaan 8-30<br />
senttimetrin kokoisia tukkeja”,<br />
Kukkonen kertoo.<br />
Arktosin tuotanto tulee<br />
Kukkosen arvion mukaan työllistämään<br />
Kemijärvellä parin<br />
vuoden sisään 60-100 henkeä.<br />
luvun puolivälissä rakennettu tehdashalli.<br />
Sen käytöstä ei ole vielä<br />
suunnitelmia.<br />
Nurmen mukaan Google valitsi<br />
Suomen ja Summan palvelinkeskuksensa<br />
sijaintipaikaksi mm.<br />
siksi, että sijainti meren rannalla<br />
mahdollistaa merivesijäähdytyksen<br />
käytön. Maaperän ja poliittisten<br />
olojen vakaus sekä osaava työvoima<br />
painoivat myös vaakakupissa<br />
200 miljoonan euron investointipäätöstä<br />
tehtäessä.<br />
”Suomalaisten tietoja tulee olemaan<br />
Summan palvelimilla. Palvelimet<br />
eivät tallenna tietoa kui-<br />
Ennen<br />
Ennen<br />
tenkaan alueellisesti. Turvallisuussyistä<br />
sama tieto voi olla useammassa<br />
eri paikassa ja sitä siirretään<br />
koko ajan paikasta toiseen”, Nurmi<br />
toteaa.<br />
Googlen välitön työllistävä vaikutus<br />
tulee Haminassa olemaan<br />
kaikkiaan noin 50 henkilötyövuotta.<br />
Arktos Groupin Kemijärven sahan ensimmäiset<br />
jatkojalosteet, liimapalkit,<br />
valmistuvat suunnitelmien mukaan<br />
ensi vuoden keväällä. Perussahatavaran<br />
sahaus alkaa jo tänä kesänä.<br />
27 <strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong>
Hoitamaton taimikko on<br />
kallis taimikko<br />
Hoitamattomassa taimikossa voi helposti menettää<br />
sen tuhat euroa, jonka sijoitti taimikon perustamiseen.<br />
Riski on suurin reheväpohjaisilla, voimakkaasti<br />
heinittyvillä ja vesakoituvilla mailla.<br />
Taimikon varhaishoidon tärkeydestä<br />
puhutaan paljon, mutta<br />
ei ilmeisesti tarpeeksi. Monet<br />
taimikot riutuvat oman<br />
onnensa nojassa ensimmäiset kymmenen,<br />
jopa kaksikymmentä vuotta.<br />
”Varhaishoidon laiminlyönti johtaa<br />
rehevillä mailla siihen, että taimikon<br />
perustamiseen käytetyt rahat valuvat<br />
osittain hukkaan”, <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n<br />
metsuri Pasi Parviainen Ruokolahdelta<br />
sanoo.<br />
”Karkeasti ottaen voi arvioida, että<br />
menetys on tonni hehtaaria kohti<br />
eli uudistamiskulujen verran”, Parviainen<br />
yleistää.<br />
Varhaishoidon<br />
ansiosta tämä<br />
kuusen taimikko<br />
pärjää kilpailussa<br />
vesakon<br />
kanssa.<br />
Aukkoja ja hentoja taimia<br />
Heinien ja vesakon kanssa ensimmäiset<br />
elinvuotensa kamppailevat taimikot<br />
jäävät aukkoisiksi ja harvoiksi. Hoitamattomasta<br />
kuusi- ja mäntytaimikosta<br />
kasvaa lähes poikkeuksetta - karuimpia<br />
maita lukuun ottamatta - lehtipuuvaltainen<br />
vesakko. Koivikko ränsistyy<br />
havupuustoakin nopeammin arvottomaksi<br />
pusikoksi.<br />
Varhaisperattu ja oikeaan aikaan riittävän<br />
voimakkaasti harvennettu taimikko<br />
tuottaa puuta jo ensiharvennusvaiheessa<br />
yleensä tuplaten, jopa kolme kertaa<br />
enemmän kuin hoitamaton metsä.<br />
Taimikon hoitamattomuus näkyy hyvin<br />
viereisen kuvan taimikossa. Puusto on<br />
yhtä lehtipuupusikkoa.<br />
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> 28 28
<strong>Metsä</strong>keskuksilla<br />
varhaishoitokampanja<br />
<strong>Metsä</strong>keskukset käynnistivät<br />
kampanjan, jonka tavoitteena on<br />
lisätä metsänomistajien tietoutta<br />
taimikon varhaishoidon vaikutuksesta<br />
koko metsän kiertoaikaan.<br />
Kampanjaan liittyy kilpailu, jossa<br />
varhaishoitoa tehneiden tai teettäneiden<br />
metsänomistajien kesken<br />
arvotaan kaksi raivaussahaa ja kymmenen<br />
vesuria jokaisessa metsäkeskuksessa.<br />
”Varhaishoito on taimikon kasvatuksen<br />
tärkein vaihe. Sillä varmistetaan<br />
alueelle hyvälaatuinen<br />
taimikko”, toteaa luonnonhoidonneuvoja<br />
Maarit Partanen <strong>Metsä</strong>keskus<br />
Kaakkois-Suomesta.<br />
Partanen korostaa, että ei pidä<br />
jäädä odottamaan sitä vaihetta, että<br />
taimikonhoitotyölle saa Kemeratuen.<br />
Usein käy niin, että heinä ja<br />
vesakko ovat ehtineet siihen mennessä<br />
tuhoja merkittävän osan kasvatettaviksi<br />
aiotuista taimista.<br />
Kilpailuun helppo osallistua<br />
<strong>Metsä</strong>keskusten kilpailuun on helppo<br />
osallistua. Edellytyksenä oleva<br />
vähintään 0,5 hehtaaria<br />
taimikon heinäystä ei vaadi paljoa<br />
osaamista ja paneutumista.<br />
Kilpailukuponkeja saa metsäkeskuksista.<br />
Kupongin voi täyttää<br />
myös netissä osoitteessa: www.metsakeskus.fi<br />
/varhaishoitokilpailu.<br />
Kupongit tulee palauttaa lokakuun<br />
loppuun mennessä.<br />
29 <strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong>
Saanto kasvaa helposti 20-30<br />
kuutiosta 50-60 kuutiometriin<br />
hehtaarilla.<br />
Heinäys alusta<br />
lähtien<br />
Parviainen suosittelee, että tai-<br />
mikko käydään tarkistamassa a<br />
ensimmäisen kerran jo uudistaamisen jälkeisen vuoden syksylllä.<br />
Silloin ei todennäköisesti ole le<br />
vielä suurta heinäystarvetta. Eniniten heinäyshommia riittää yleensä<br />
toisena, kolmantena ja joskus vielä<br />
myöhempinäkin vuosina.<br />
Heinäykseen on monta konstia. Parviainen<br />
neuvoo niittämään heinät esimerkiksi<br />
lyhytteräisellä viikatteella.<br />
”Ensimmäinen heinäys on keskikesällä<br />
ja toinen loppusyksystä, kun heinä on<br />
lopettanut kasvunsa. Jokaista kortta ei<br />
tarvitse poistaa. Riittää, kun tiheimmät<br />
paikat käy läpi”, Parviainen sanoo.<br />
Toinen konsti on polkea heinät syksyllä<br />
yksinkertaisesti jalalla kumoon.<br />
Tärkeintä on huolehtia, että pystyyn ei<br />
jää heinikkoa tai vadelman varsia, jotka<br />
voivat lumen painosta kaatua taimien<br />
päälle. Jos näin on kuitenkin käynyt,<br />
voi taimet vapauttaa heinien alta vielä<br />
keväälläkin.<br />
Varhaisperkaus metrin<br />
pituudessa<br />
Vesakko alkaa haitata taimien kasvua<br />
keskimäärin jo viidentenä kasvukautena.<br />
Havupuun taimet ovat silloin noin<br />
metrin mittaisia, mutta ympäröivä vesakko<br />
huomattavasti pitempää. Taimikko<br />
pitäisi ehdottomasti jo tässä vaiheessa<br />
perata kasvua haittaavasta vesakosta.<br />
Parviaisen mukaan varhaisperkauksessa<br />
ei tarvitse kuitenkaan poistaa kaikkea<br />
vesakkoa. Riittää, kun kasvatettavien<br />
taimien latvuksille raivataan tilaa niin,<br />
että vesakko ei varjosta taimia ja oksat<br />
eivät piiskaa latvoja rikki.<br />
Sen lisäksi, että varhaisperkauksesta<br />
on huomattavaa hyötyä kasvatettavalle<br />
taimikolle, sillä saadaan säästöjä varsinaisessa<br />
taimikonhoidossa. Peratussa<br />
taimikossa on poistettavaa puustoa vähemmän<br />
ja ohuempaa kuin perkaamattomassa<br />
taimikossa.<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>lta metsuri<br />
taimikonhoitoon<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong> tarjoaa metsuripalveluja<br />
yhteistyötiloilleen. Parviaisen mukaan<br />
metsuri on mahdollista palkata jo taimikon<br />
varhaishoitoon, mutta yleensä<br />
metsänomistaja tekee sen oman perheen<br />
voimin.<br />
Metsuri palkataan töihin yleensä silloin,<br />
kun taimikko on ylittänyt neljän<br />
metrin pituuden. Taimikko harvennetaan<br />
silloin sellaiseen kuntoon, että metsänomistaja<br />
saa työlle valtion maksaman<br />
Kemera-tuen.<br />
Tilatessaan metsurin <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>lta<br />
metsänomistaja tietää jo ennakkoon<br />
Pieni viikate on mukavan<br />
kevyt ja näppärä työväline<br />
taimikon heinäyksessä, Pasi<br />
Parviainen näyttää.<br />
työstä aiheutuvat kustannukset, sillä<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong> laatii kohteelle ennakkoon<br />
kustannusarvion.<br />
”Kemera-tuki ja menojen vähennysoikeus<br />
metsä- ja arvonlisäverotuksesta<br />
alentavat metsänomistajan omakustannusosuutta<br />
huomattavasti”, Parviainen<br />
muistuttaa.<br />
Tässä T taimikon i ik raivaus i on selvästi l i myöhässä. h VVapaana kkasvaneet taimet i ovat yli li 4<br />
metrisiä, pusikossa kasvaneista pienimmät puolimetrisiä, Parviainen toteaa.<br />
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> 30 30
tuohia NEUVOJA,<br />
Jalostettu siemen<br />
lisää kasvua<br />
Tukkirekan verran enemmän<br />
puuta hehtaarille<br />
Männyn kylvöä suunnittelevan<br />
kannattaa valita<br />
siemeneksi jalostettu siemen.<br />
Viljelykokeiden mukaan jalostettu<br />
siemen parantaa puun<br />
laatua ja lisää kasvua.<br />
Metsikkösiemeneen verrattuna<br />
jalostetulla siemenellä<br />
on saatu 5-10 prosentin lisäkasvu<br />
sekä puun pituuteen<br />
että paksuuteen. Hehtaarilta<br />
arvioidaan saatavan puuta<br />
rekkakuorman verran enemmän.<br />
Kasvun lisäksi jalostuksen<br />
hyöty näkyy myös puun laadussa.<br />
Jalostuksella on saatu<br />
ohuempioksaisia puita ja ok-<br />
OHJEITA, VINKKEJÄ<br />
sakulmat suoremmiksi. Lisäksi<br />
on voitu parantaa runkojen<br />
suoruutta.<br />
Koivun jalostus<br />
pisimmällä<br />
Kuusella jalostus ei ole niin<br />
pitkällä kuin männyllä. Ensimmäiset<br />
tulokset viittaavat<br />
kuitenkin siihen, että jalostuksella<br />
saadaan hyötyjä<br />
myös kuusen viljelyssä.<br />
Rauduskoivulla, jolla jalostus<br />
on edennyt mäntyä ja<br />
Koivun karsinta alkaa<br />
juhannukselta<br />
Paras lomakausi, juhannuksesta<br />
elokuun puoliväliin,<br />
on myös parasta rauduskoivun<br />
karsinta-aikaa.<br />
Jokaista puuta ei kannata<br />
karsia. Karsittaviksi valitaan<br />
suorarunkoiset, terveet puut.<br />
Huonolaatuisista puista ei saa<br />
hyviä karsimallakaan.<br />
Karsittavat oksat eivät saa<br />
olla liian paksuja. Yli kahden<br />
sentin paksuiset oksat eivät<br />
kylesty riittävän nopeasti.<br />
Koivut voi karsia yhdellä<br />
kertaa lopulliseen korkeuteen<br />
tai työn voi tehdä kahdessa<br />
vaiheessa.<br />
Kaksivaiheisessa karsinnassa<br />
puut karsitaan ensimmäisen<br />
kerran alle 10-vuotiaina,<br />
5-7 metrin pituisina.<br />
Silloin oksat karsitaan 2-2,5<br />
metrin korkeuteen. Vähintään<br />
4 metrin korkeuteen<br />
samat puut karsitaan niiden<br />
ollessa noin 15 vuoden<br />
ikäisiä. Karsinnassa<br />
elävää latvusta tulisi jättää<br />
ainakin puolet puun<br />
pituudesta.<br />
Yleensä karsitaan kuivia<br />
oksia, mutta myös<br />
tuoreita oksia voi karsia.<br />
Työ on silloin tehtävä<br />
leikkaamalla kesäaikaan<br />
ja yli 2 sentin<br />
vahvuisia oksia ei leikata.<br />
Oksia ei leikata rungon<br />
suuntaisesti vaan kohtisuoraan<br />
oksan pituusakseliin<br />
nähden niin, että leikkauspinta<br />
on mahdollisimman<br />
pieni.<br />
Oikea leikkauskohta<br />
on pari milliä koivulle<br />
tyypillisen oksankauluksen<br />
yläpuolelta oksankaulusta<br />
rikkomatta.<br />
Matalalla olevien oksien<br />
leikkaus onnistuu parhaiten<br />
kuusta pidemmälle, on koeolosuhteissa<br />
mitattu jopa yli<br />
20 prosentin lisäyksiä rungon<br />
tilavuuskasvussa. Myös laatuun<br />
liittyvät ominaisuudet<br />
ovat selvästi parantuneet.<br />
ohileikkaavilla<br />
saksilla. Ylempiin<br />
oksiin tarvitaan pitkävartinen<br />
leikkuri. Leikkaamalla<br />
leikkausjäljestä tulee siisti.<br />
31 <strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong>
tuohia NEUVOJA,<br />
OHJEITA, VINKKEJÄ<br />
<strong>Metsä</strong>suunnitelma on oiva<br />
apu metsänomistajalle<br />
<strong>Metsä</strong>suunnitelma on<br />
metsän käyttö- ja hoitoohje.<br />
<strong>Metsä</strong>suunnitelma kertoo<br />
kiireelliset hoito- ja hakkuukohteet,<br />
jolloin päätöksenteko<br />
on helpompaa.<br />
<strong>Metsä</strong>suunnitelman pohjalta<br />
metsäammattilaisemme<br />
pystyvät neuvomaan etämetsänomistajia<br />
jo ennen maastokäyntiä.<br />
Maastokäynnin<br />
jälkeen voidaan ryhtyä varsinaisiin<br />
toimenpiteisiin, kuten<br />
solmia puukauppa ja sopia<br />
metsänhoitotöistä.<br />
Kannattavuus<br />
paranee<br />
<strong>Metsä</strong>suunnitelman avulla<br />
metsäammattilaisen ja metsänomistajan<br />
on helppo keskustella<br />
metsikkökuviolle esitetyistä<br />
toimenpiteistä. Ne<br />
saadaan siten metsän ja metsänomistajankin<br />
kannalta oikeaan<br />
aikaan työn alle.<br />
Kun taimikot hoidetaan<br />
ajoissa, säästetään hoidon<br />
kustannuksissa selvää rahaa.<br />
Esimerkiksi kahden vuoden<br />
viive taimikon perkauksessa<br />
nostaa kustannuksia jopa 30<br />
prosenttia!<br />
<strong>Metsä</strong>n harventaminen oikeaan<br />
aikaan vaikuttaa metsän<br />
tuottokykyyn ja puuston<br />
terveyteen. Lisäksi valtio palkitsee<br />
voimassa olevan metsäsuunnitelman<br />
omistavaa<br />
metsänomistajaa maksamalla<br />
10 prosenttiyksikön ”lisäbonuksen”<br />
Kemera-tuille (Kestävän<br />
metsätalouden rahoituslain<br />
mukainen tuki).<br />
Sähköinen metsäsuunnitelma<br />
aina ajan tasalla<br />
Kun metsäsuunnitelma siirretään<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n e<strong>Metsä</strong>palveluun,<br />
on metsäsuunnitelmaa<br />
mahdollista päivittää<br />
tehtyjen hoitotoimenpitei-<br />
den ja hakkuiden osalta jatkuvasti.<br />
Puuston kasvu sekä puuston<br />
hakkuu- ja metsänhoitoesitykset<br />
päivittyvät sähköiseenmetsäsuunnitelmaan<br />
vuosittain. Ajan tasalla<br />
olevan metsäsuunnitelman<br />
avulla on metsänomistajan ja<br />
metsäammattilaisemme huomattavasti<br />
helpompaa keskustella<br />
mitä metsässä kuluvan<br />
vuoden aikana on tarpeen<br />
tehdä.<br />
kuvaus metsänomistajan tavoitteista<br />
metsän nykyinen tila<br />
metsikkökuvioiden käsittelyehdotukset<br />
hakkuuesitykset<br />
ehdotukset metsänhoitotöistä<br />
kartat ja kuvioluettelot.<br />
<strong>Metsä</strong>suunnitelmasta<br />
on apua<br />
monessa tilanteessa,<br />
mm. sukupolvenvaihdosta<br />
suunniteltaessa.<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n<br />
tarjoamaan<br />
e<strong>Metsä</strong>-palveluun<br />
liitettävä sähköinenmetsäsuunnitelma<br />
on paperista<br />
versiota<br />
helpompi pitää<br />
ajantasalla.<br />
Kuvassa <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n<br />
Olli Lukkarinen<br />
(oik.) Veikko<br />
Rätön ja Veikon<br />
tyttären Annan<br />
ja tyttären tyttären<br />
Ronjan<br />
kanssa.<br />
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> 32 32<br />
�<br />
�<br />
�<br />
�<br />
�<br />
�<br />
<strong>Metsä</strong>suunnitelma sisältää:<br />
Paitsi seuraavan vuoden<br />
toimenpiteet, metsäsuunnitelma<br />
peilaa tilan metsätaloutta<br />
pitkällä tähtäimellä.<br />
e<strong>Metsä</strong>ssä metsäsuunnitelmaan<br />
on merkitty tulevat toimenpiteet,<br />
vaikka ne ajoittuisivat<br />
seuraaville vuosikymmenille.<br />
Esimerkiksi taimikoille on<br />
merkitty milloin ne olisi aika<br />
harventaa Kemera-kuntoon<br />
ja milloin on ensiharvennuksen<br />
aika.
Lakimies vastaa<br />
Seppo Niiniaho<br />
<strong>Metsä</strong>omaisuuden hoitoon<br />
liittyvissä kysymyksissä kannattaa<br />
aina kääntyä <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong><br />
<strong>Metsä</strong>n asiantuntijoiden<br />
puoleen. Varsinaisia juridisia<br />
toimeksiantoja emme voi ottaa.<br />
Voimme kuitenkin pyydettäessä<br />
antaa luotettavan<br />
asianajajan yhteystiedot.<br />
?<br />
Omistan metsää Pohjois-Karjalassa.<strong>Metsä</strong>tilani<br />
halki kulkee tie,<br />
jolle perustettiin tienhoitokunta<br />
2007 keväällä. Samassa<br />
yhteydessä päätettiin<br />
tien peruskorjauksesta. Se<br />
tehtiin kesällä 2007. Tieoikeus<br />
tiehen on 10 metriä.<br />
Kuitenkin sallittua oikeutta<br />
ylitettiin laittamalla ns.<br />
”joutomaat” raviojien viereen<br />
sivuun. Omistamastani<br />
maa-alasta on vuonna<br />
2005 istutettua taimikkoa<br />
noin kolmannes. Taimia on<br />
jäänyt näiden joutomaiden<br />
alle ja tuhoutunut koko istutetulta<br />
alueelta. Kuinka<br />
minun tulisi toimia? Peruskorjauksesta<br />
on aiheutunut<br />
minulle taloudellista vahinkoa.<br />
Loppukokous ja katselmus<br />
peruskorjauksesta ovat<br />
vielä pitämättä.<br />
VASTAUS: Yksityisistä teistä<br />
annetun lain mukaan oikeutta<br />
toisen alueen pysyvään<br />
käyttämiseen kulkuyhteytenä<br />
sanotaan tieoikeudeksi.<br />
Tiehen kuuluvat esimerkiksi<br />
ajorata, piennar, luiska, pengermä<br />
ja oja. Tieoikeuteen sisältyy<br />
oikeus mm. puiden,<br />
pensaiden ja muiden tienpitoa<br />
haittaavien luonnonesteiden<br />
poistamiseen tiehen kuuluvalta<br />
alueelta sekä tälle alueelle<br />
ulottuvien oksien karsimiseen.<br />
Myös tämän alueen<br />
ulkopuolelta voidaan tietyissä<br />
tapauksissa poistaa liikenneturvallisuuttailmeisesti<br />
vaarantavat puut, pensaat<br />
tai niiden oksat. Kysyjän tapauksessa<br />
ei ole kyse tällaisesta<br />
lain mainitsemasta tilanteesta.<br />
Jos ylimääräisen maan läjittämiseen<br />
tiealueen ulkopuolelle<br />
ei ole annettu oikeutta<br />
tietoimituksessa, tulee<br />
siihen olla maanomistajan lupa.<br />
Ellei lupaa ole ja toimenpiteestä<br />
on aiheutunut maanomistajalle<br />
vahinkoa, on hänellä<br />
oikeus saada kärsimästään<br />
vahingosta täysi korvaus.<br />
Korvauksen saamiseksi<br />
maanomistajan tulee vaatia<br />
sitä tienhoitokunnalta. Mielestäni<br />
korvausta voi tällaisessa<br />
tapauksessa vaatia myös<br />
loppukokouksen jälkeen, jos<br />
se on jo pidetty. Aika korvauksen<br />
vaatimiseen määräytyy<br />
silloin normaalien vanhentumisaikojen<br />
mukaan eli<br />
kolmen vuoden kuluessa siitä,<br />
kun vahingonkärsijä on<br />
saanut tietää tai hänen olisi<br />
pitänyt tietää vahingosta ja<br />
siitä vastuussa olevasta.<br />
?<br />
<strong>Metsä</strong>tilani halki rakennettiin<br />
metsätie.<br />
Tietoimituksessa sovimme<br />
suullisesti, että<br />
tieaukko olisi 12-14 metriä.<br />
Tiealueeksi tuli kokouskirjaan<br />
kuitenkin varatuksi 16<br />
metriä, koska <strong>Metsä</strong>keskuksen<br />
edustajan mukaan muuten<br />
tie ei olisi ollut Kemerakelpoinen.<br />
Onko näin? Voiko<br />
sovittu kustannusarvio<br />
nousta ilman tiekokousta<br />
tai osakkaiden hyväksyntää<br />
ja voivatko laskut tulla<br />
maksatukseen ilman hoitokunnan<br />
toteaman laadun<br />
ym. töiden hyväksymistä?<br />
VASTAUS: Kestävän metsätalouden<br />
rahoituksesta annetun<br />
lain mukaista avustusta<br />
voidaan myöntää esimerkiksi<br />
metsätien tekemiseen.<br />
Toimenpiteiden on edistettävä<br />
metsien kestävää hoitoa<br />
ja käyttöä. Lain nojalla annetun<br />
maa- ja metsätalousministeriön<br />
asetuksen mukaan<br />
metsätien tekemisen<br />
ja suunnittelun osalta noudatetaan<br />
<strong>Metsä</strong>tehon julkaisemaa<br />
metsäteiden rakentamista<br />
koskevaa metsätieohjeistoa.<br />
Näiden ohjeiden mukaan<br />
myös 16 metrin leveys<br />
voi olla mahdollinen maastosta<br />
riippuen. Koska tiedossa<br />
ei ole tarkempia yksityiskohtia,<br />
ei parempaa kantaa<br />
voi asiaan ottaa. Oletan kuitenkin,<br />
että metsäkeskuksen<br />
edustaja alan ammattilaisena<br />
on selvillä metsätieohjeiston<br />
sisällöstä ja hän on harkinnut<br />
tarvittavan tien leveyden sen<br />
mukaisesti.<br />
Tien rakentamismenettelystä<br />
ei ole olemassa viranomaismääräyksiä,<br />
vaan menettely<br />
perustuu tien osakkaiden<br />
ja rakentajan välisiin<br />
sopimuksiin. On mahdollista,<br />
että sopimuksilla on sovittu<br />
siitä, että kustannusarvio voidaan<br />
ylittää ilman tien osakkaiden<br />
hyväksyntää. Melko<br />
yleistä on, että sopimuksissa<br />
varaudutaan siihen, että<br />
pienistä ylityksistä ei tarvitse<br />
kutsua osakkaita koolle.<br />
Sopimuksissa on myös<br />
mahdollista kytkeä työn eteneminen<br />
ja laatu urakkamaksuihin.<br />
Tavallista tosin lienee,<br />
että työn laatu todetaan<br />
työn valmistuttua ja laskuja<br />
kuitenkin lähetetään jo työn<br />
edistyessä. Koska tiedossani<br />
ei ole näiden sopimusten<br />
sisältöä, ei lopullista kantaa<br />
voi kysymyksiin ottaa. Mahdollisissa<br />
ongelmatilanteissa<br />
tulee aina ensiksi tarkistaa,<br />
mitä sopimuksissa on sovittu.<br />
Mikäli kustannusarvion<br />
ylityksiä tapahtuu, tulee niiden<br />
toki olla aina perusteltuja.<br />
Työn laadun tulee luonnollisesti<br />
aina vastata sitä,<br />
mitä on sovittu.<br />
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> -lehti vastaa tällä palstalla kysymyksiisi<br />
metsäomaisuuden hoitoon ja käyttöön liittyvistä<br />
lakiasioista. Lähetä kysymys joko postitse osoitteella<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong> <strong>Metsä</strong>, PL 486, 00101 Helsinki, kuoreen<br />
maininta ”<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> - lakiasiat” tai sähköpostitse:<br />
terve.metsa@storaenso.com. Kysymyksiin<br />
vastaa <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong> <strong>Metsä</strong>n lakimies, varatuomari,<br />
metsänhoitaja Seppo Niiniaho.<br />
33 <strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong>
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong>n ristikko<br />
tuohia RiSTIKKO<br />
Vastaajan nimi<br />
Lähiosoite<br />
PEFC/02-31-151<br />
Postinumero ja Postitoimipaikka<br />
Puhelinnumero<br />
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> 34 34
Hyvä lukija<br />
Tuleeko lehtesi väärällä osoitteella? Oletko pikapuoliin muuttamassa? Tai haluat<br />
vaihtaa lehden saajan nimen. Voit ilmoittaa muuttuneen yhteystietosi<br />
tällä kortilla tai lähetä viesti sähköpostitse osoiteella: terve.metsa@storaenso.com.<br />
Ilmoita sähköpostissa myös entinen osoitteesi ja/tai vastaanottajan nimi. Muistitko,<br />
että osoitteenmuutoksen voit tehdä myös e<strong>Metsä</strong>-palvelun kautta.<br />
Nimi:<br />
Osoitteenmuutos<br />
Vastaanottajan nimi vaihtuu<br />
En halua lehteä toistaiseksi<br />
Tilaan veloituksetta toimitettavan <strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> -lehden<br />
Ottakaa minuun yhteyttä puukauppa-asioissa.<br />
Lähettäkää minulle ilmainen <strong>Metsä</strong>nomistajan vero-opas.<br />
Osoite/Uusi osoite: P<br />
Puhelinnumero:<br />
Sähköpostiosoite:<br />
Edellisen ristikon<br />
ratkaisu ja palkitut<br />
Lähetä oheinen ristikko tai sen<br />
kopio täytettynä 31.7.2010<br />
mennessä osoitteella <strong>Stora</strong><br />
<strong>Enso</strong> <strong>Metsä</strong>, <strong>Metsä</strong>konttori,<br />
Wolffi ntie 5, 55800 IMATRA<br />
tai sähköpostitse terve.metsa@<br />
storaenso.com. Kuoreen tunnus<br />
”<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> Ristikko”.<br />
Oikein vastanneiden kesken<br />
arvomme kolme kirjapalkintoa.<br />
Ristikon oikea ratkaisu julkaistaan<br />
syyskuun numerossa.<br />
Ristikon voi ratkoa ja lähettää<br />
myös sähköisesti www.sanaristikot.net<br />
-osoitteessa.<br />
Helmikuun ristikon palkinnot<br />
on arvottu. Raiva-veitsen<br />
voittivat: Kerttu Ekholm,<br />
Helsinki, Eine Häyrinen,<br />
Suontee ja Severi Koppert,<br />
Pyhäsalmi.<br />
A L V E L U K O R T T I<br />
Vastaanottaja<br />
maksaa<br />
postimaksun<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong> Oyj<br />
<strong>Metsä</strong>konttori<br />
VASTAUSLÄHETYS<br />
Tunnus 5005565<br />
Info: TM<br />
00003 VASTAUSLÄHETYS<br />
Edellisen lehden ristikon<br />
oikea ratkaisu.<br />
35 <strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong><br />
�
Rider-ajoleikkuri Herbivorum accelerus<br />
Vikkelä, mutta lempeä ruohonsyöjä,<br />
joka viihtyy tasaisilla nurmimailla.<br />
Ratsastuskäyttöön kesytettynä jaksaa<br />
vaeltaa huomattavan laajoja matkoja.<br />
Husqvarnan metsästyskausi<br />
on avattu<br />
<strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n puukauppakumppaneille on tarjolla metsästämisen arvoisia<br />
Husqvarna-etuja. Kun teet <strong>Stora</strong> <strong>Enso</strong>n kanssa puukaupan, saat Husqvarnaarvosetelin,<br />
jonka arvo määräytyy puukaupan koon perusteella.<br />
Arvoseteli on käytettävissä kaikissa Husqvarna-jälleenmyyntiliikkeissä.<br />
Nyt metsälle, Husqvarnat ovat liikkeellä.<br />
Lue tarkemmat ohjeet osoitteesta www.storaensometsa.fi<br />
tai kysy lisää metsäpalvelunumerostamme 02046 1478.<br />
Husqvarna-jälleenmyyjät ja -tuotteet: www.husqvarna.fi<br />
XP-moottorisaha Motore arbora<br />
Alunperin korpimaiden kasvatti, mutta<br />
laajentanut elinpiiriään myös ihmisasutuksen<br />
läheisyyteen. Kokoonsa nähden<br />
huomattavan voimakas, järsii järeänkin<br />
puun hetkessä.<br />
Automower-robottiruoholeikkuri<br />
Electrobot silentium<br />
Huomaamaton ja hiljainen kovakuoriainen,<br />
jonka ruokahalu on kyltymätön.<br />
Yksineläjä, joka viihtyy omakotiasuntojen<br />
liepeillä. Lajin yksilöiden väri voi<br />
vaihdella suurestikin.<br />
FX-raivaussaha Plantaus vex<br />
Tämä kevytrakenteinen pörisijä pesii<br />
aukeilla, joilta se raivaa risukot ja pusikot<br />
pesänrakennusaineeksi. Jättää<br />
jälkeensä tasaisen, siistin vanan.<br />
<strong>Terve</strong> <strong>Metsä</strong> 36 36