Tavoitteena terve ja hyvinvoiva nauta
Tavoitteena terve ja hyvinvoiva nauta
Tavoitteena terve ja hyvinvoiva nauta
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Sisällys<strong>Tavoitteena</strong> <strong>terve</strong> <strong>ja</strong> <strong>hyvinvoiva</strong> <strong>nauta</strong> 3Eläinsuojelulain merkitys tuotta<strong>ja</strong>lle 3Eläinsuojeluvalvonta 3Naudan pitopaikka 4Yleiset vaatimukset 4Pitopaikan olosuhteet 5Pitopaikan seinät <strong>ja</strong> lattia 6Pitopaikan puhtaana- <strong>ja</strong> kunnossapito 6Laitteet <strong>ja</strong> välineet 7Vasikan pitopaikka 7Parsinavetta 7Pihatto 8Ulkotarha <strong>ja</strong> laidun 8Naudan hoito 10Hyvinvoinnista huolehtiminen 10Naudan juotto <strong>ja</strong> ruokinta 10Poikiminen 11Naudan kohtelu <strong>ja</strong> käsittely 11Naudan kytkeminen 11Naudalle suoritettavat toimenpiteet 11Sairas tai vahingoittunut <strong>nauta</strong> 13Naudan lopetus tilalla 13Eläin<strong>ja</strong>lostus 14Eläinten tuotantokykyyn vaikuttaminen 14Tilavaatimukset <strong>ja</strong> -suositukset 14Vasikan yksittäiskarsina 14Vasikoiden ryhmäkarsina 14Nuorkar<strong>ja</strong>n <strong>ja</strong> täysikasvuisten nautojen ryhmäkarsina 14Parsinavetat 15Pihaton makuuparret 15Poikimiskarsina 15
<strong>Tavoitteena</strong> <strong>terve</strong> <strong>ja</strong> <strong>hyvinvoiva</strong> <strong>nauta</strong>3<strong>Tavoitteena</strong> <strong>terve</strong> <strong>ja</strong> <strong>hyvinvoiva</strong> <strong>nauta</strong>Tähän esitteeseen on koottu yhteen nautojen pitoa <strong>ja</strong>hyvinvointia koskevien eläinsuojelusäädösten sisältöä.Säädösten lisäksi esitteeseen on koottu eläintenpitoakoskevia suosituksia, jotka eivät ole sitovia. Suositustentarkoituksena on oh<strong>ja</strong>ta eläintenpitoa eläinten hyvinvoinninkannalta parempaan suuntaan.Lähteinä käytetyt säädöstekstit ovat kokonaisuudessaanluettavissa maa- <strong>ja</strong> metsätalousministeriön internetsivuillaosoitteessa www.mmm.fi .Lähteet: eläinsuojelulaki (247/1996 muutoksineen), eläinsuojeluasetus(396/1996 muutoksineen), ministeriön päätös nautojen pidolleasetettavista eläinsuojeluvaatimuksista (14/EEO/1997), ministeriönasetus nautojen pidolle asetettavista eläinsuojeluvaatimuksista annetunmaa- <strong>ja</strong> metsätalousministeriön päätöksen muuttamisesta (6/EEO/2002),ministeriön päätös nisäkäs- <strong>ja</strong> lintulajeihin kuuluvien tuotantoeläintenlopettamiselle asetettavista eläinsuojeluvaatimuksista (18/ EEO/1996),ministeriön asetus nisäkäs- <strong>ja</strong> lintulajeihin kuuluvien tuotantoeläintenlopettamiselle asetettavista eläinsuojeluvaatimuksista annetun päätöksenmuuttamisesta (5/EEO/2000), ministeriön päätös eläinten teurastamiselleasetettavista eläinsuojeluvaatimuksista (23/EEO/1997), ministeriön asetustuotantoeläinten lääkityksestä pidettävästä kir<strong>ja</strong>npidosta (13/EEO/2000)sekä ministeriön asetus tuotantoeläinten lääkityksestä pidettävästä kir<strong>ja</strong>npidostaannetun maa- <strong>ja</strong> metsätalousministeriön asetuksen muuttamisesta(4/EEO/2005).Eläinsuojelulain merkitys tuotta<strong>ja</strong>lleEläinsuojelulain tarkoituksena on suojella eläimiä parhaallamahdollisella tavalla kärsimykseltä, kivulta <strong>ja</strong> tuskalta.Lain avulla pyritään myös edistämään eläinten hyvinvointia<strong>ja</strong> hyvää kohtelua. Eläimiä on kohdeltava hyvin eikäniille saa aiheuttaa tarpeetonta kärsimystä. Myös tarpeettomankivun <strong>ja</strong> tuskan tuottaminen eläimille on kielletty.Yleisenä periaatteena eläintenpidossa on edistettäväeläinten <strong>terve</strong>yden ylläpitämistä sekä otettava huomiooneläinten fysiologiset tarpeet <strong>ja</strong> käyttäytymistarpeet.Tuotantoeläinten kohdalla tämä merkitsee usein sairastuvuudenvähenemistä <strong>ja</strong> tuottavuuden kasvua.EläinsuojeluvalvontaNautojen hyvinvointiin liittyvissä ongelmatilanteissa taijos on aihetta epäillä, että nauto<strong>ja</strong> pidetään tai hoidetaaneläinsuojelusäädösten vastaisesti, voi yksityinen henkilöottaa yhteyttä paikallisiin eläinsuojeluviranomaisiin. Eläinsuojeluvalvontaapaikallistasolla hoitavat kunnaneläinlääkäri,kunnan <strong>terve</strong>ydensuojeluvalvontaa hoitavat viranhalti<strong>ja</strong>t(<strong>terve</strong>ystarkasta<strong>ja</strong>t) sekä poliisi. Lääninhallitus <strong>ja</strong>erityisesti siellä työskentelevä läänineläinlääkäri oh<strong>ja</strong>a<strong>ja</strong> valvoo eläinsuojelusäädösten noudattamista lääninalueella. Elintarviketurvallisuusvirasto Evira oh<strong>ja</strong>a <strong>ja</strong> valvookeskushallinnon viranomaisena eläinsuojelusäädöstentäytäntöönpanoa <strong>ja</strong> noudattamista. Ministeriötasolla eläinsuojelusäädöstenvalmistelu <strong>ja</strong> niiden täytäntöönpanonvalvonta kuuluu maa- <strong>ja</strong> metsätalousministeriölle.Viranomaisten lisäksi eläinsuojelutarkastuksia tekevätlääninhallitusten valtuuttamat eläinsuojeluvalvo<strong>ja</strong>t.Eläinsuojeluvalvo<strong>ja</strong>t voivat tehdä tarkastuksia muuallapaitsi kotirauhan piirissä. Kotirauhan piiriin kohdistuvassatarkastuksessa eläinsuojeluvalvo<strong>ja</strong> voi kuitenkin tarkastusoikeutensarajoissa tarvittaessa avustaa viranomaista.Eläinsuojeluvalvo<strong>ja</strong> voi tarkastuksen yhteydessä antaaeläimen omista<strong>ja</strong>lle tai halti<strong>ja</strong>lle neuvo<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> ohjeita, sensi<strong>ja</strong>an kielto<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> määräyksiä voivat antaa vain viranomaiset.Jos eläinsuojeluvalvo<strong>ja</strong> havaitsee tarkastuksessasellaisia epäkohtia, jotka edellyttävät kieltojen taimääräysten antamista, hänen on ilmoitettava asiastaeläinsuojeluviranomaiselle.
4 <strong>Tavoitteena</strong> <strong>terve</strong> <strong>ja</strong> <strong>hyvinvoiva</strong> <strong>nauta</strong>Naudan pitopaikkaVuonna 2010 lääninhallitus korvautuu uudella aluehallintoviranomaisella.A<strong>ja</strong>nkohtaista tietoa eläinsuojeluvalvonnanmuutoksista päivitetään Eviran internetsivullewww.evira.fi .Maassamme on lisäksi lukuisia eri eläinsuojelujärjestöjenomia eläinsuojeluvalvojia, joiden toiminta perustuu vapaaehtoisuuteen.Näillä eläinsuojeluvalvojilla ei kuitenkaanole eläinsuojelulakiin perustuvaa oikeutta tarkastustensuorittamiseen.Yleiset vaatimuksetNaudan pitopaikan on oltava riittävän tilava, suo<strong>ja</strong>ava,valoisa, puhdas <strong>ja</strong> turvallinen sekä mahdollisimman hyvinnaudan luontaiset tarpeet huomioon ottava. Pitopaikassaolevat naudat on voitava hoitaa <strong>ja</strong> tarkastaa vaikeuksitta.Pitopaikan tulee tarjota riittävä suo<strong>ja</strong> epäsuotuisia sääolo<strong>ja</strong>sekä liiallista kylmyyttä, lämpöä <strong>ja</strong> kosteutta vastaan.Eläinsuojelullisiin näkökohtiin tulee kiinnittää huomiota jorakennusten <strong>ja</strong> aitausten suunnitteluvaiheessa. Naudanpitopaikka sekä pitopaikan rakenteet <strong>ja</strong> laitteet on suunniteltava,rakennettava <strong>ja</strong> huollettava siten, että se oneläimelle turvallinen <strong>ja</strong> että pitopaikan palovaara <strong>ja</strong>eläimen karkaamisvaara ovat mahdollisimman vähäisiä.Pitopaikassa olevat naudat on voitava hätätilanteessapoistaa nopeasti eläintiloista.Nautojen on voitava pitopaikassaan seistä <strong>ja</strong> levätä luonnollisessaasennossa sekä liikkua <strong>ja</strong> nousta makuultaluonnollisella tavalla. Makuupaikko<strong>ja</strong> on oltava riittävästi,jotta kaikki eläimet voivat halutessaan asettua yhtä aikaamakuulle.Kulkukäytävien <strong>ja</strong> oviaukkojen on oltava riittävän avaria,jotta nautojen on helppo liikkua tilasta toiseen.Suositus:Nautojen karsinat <strong>ja</strong> parret sijoitetaan siten, että eläimilläon kuulo- <strong>ja</strong> näköyhteys pitopaikassa tapahtuvaantoimintaan sekä mahdollisuus sosiaaliseen kanssakäymiseenmuiden nautojen kanssa.Eläinsuo<strong>ja</strong>ssa on sairasta tai vahingoittunutta <strong>nauta</strong>a vartenerillinen riittävästi kuivitettu karsina tai muu vastaavatila, jossa eläintä voidaan tutkia <strong>ja</strong> hoitaa <strong>ja</strong> josta onmikäli mahdollista näköyhteys muihin nautoihin.
<strong>Tavoitteena</strong> <strong>terve</strong> <strong>ja</strong> <strong>hyvinvoiva</strong> <strong>nauta</strong>5Eläinsuo<strong>ja</strong>ssa on palovaroitin, jonka antama hälytysvoidaan kuulla kaikkina vuorokauden aikoina. Eläintenhoita<strong>ja</strong> on varautunut hätätilanteisiin <strong>ja</strong> hänellä on käytettävissääntarvittavaa pelastus- <strong>ja</strong> palontorjuntavälineistöä.Pitopaikan olosuhteetNautojen pitopaikassa on oltava riittävä ilmanvaihto, jonkaavulla huolehditaan siitä, etteivät haitalliset kaasut, pöly,veto tai liiallinen kosteus vaaranna eläimen <strong>terve</strong>yttätai hyvinvointia. Myös pitopaikan lämpötilan tulee ollaeläimille sopiva.Jos nautojen <strong>terve</strong>ys <strong>ja</strong> hyvinvointi on riippuvainen koneellisestailmanvaihtojärjestelmästä, on eläinsuo<strong>ja</strong>ssa oltavamahdollisuus eläinten <strong>terve</strong>yden <strong>ja</strong> hyvinvoinnin kannaltariittävän ilmanvaihdon järjestämiseen myös laitteistonhäiriöiden aikana. Koneellisessa ilmanvaihtojärjestelmässäon tällöin oltava toimiva hälytysjärjestelmä, joka antaahälytyksen toimintahäiriön sattuessa. Hälytysjärjestelmäntoimivuus on testattava säännöllisesti.Pitopaikassa ei saa esiintyä <strong>ja</strong>tkuvaa eläintä häiritseväätai sille haittaa aiheuttavaa melua. Naudat eivät saa olla<strong>ja</strong>tkuvasti alttiina melulle, joka ylittää 65 desibeliä (dB(A)).Pitopaikan valaistuksen tulee olla naudalle sopiva <strong>ja</strong> riittäväeläinten asianmukaiseen tarkastamiseen <strong>ja</strong> hoitamiseen.Suositus:Jos eläinsuo<strong>ja</strong>n valaistukseen käytetään pääasiassakeinovaloa, eläinsuo<strong>ja</strong> on valaistu vähintään yhtä pitkäänkuin päivänvaloa on kello 9 <strong>ja</strong> 17 välisenä aikana. Eläinsuo<strong>ja</strong>nsuhteellinen ilmankosteus on enintään 80 %.Eläinsuo<strong>ja</strong>n ilman haitalliset kaasut <strong>ja</strong> epäpuhtaudeteivät ylitä seuraavia ra<strong>ja</strong>-arvo<strong>ja</strong>:ammoniakki 10 ppm*hiilidioksidi 3000 ppm*
6 <strong>Tavoitteena</strong> <strong>terve</strong> <strong>ja</strong> <strong>hyvinvoiva</strong> <strong>nauta</strong>rikkivety 0,5 ppm*orgaaninen pöly 10 mg/m 3*ppm = aineen pitoisuus miljoonasosina ilmaistunaPitopaikan seinät <strong>ja</strong> lattiaEläinsuo<strong>ja</strong>n seinien <strong>ja</strong> lattian on oltava rakenteiltaan <strong>ja</strong>materiaaleiltaan naudoille sopivia. Pintakäsittelyyn ei saakäyttää puunsuo<strong>ja</strong>-aineita, maale<strong>ja</strong> tai muita aineita siten,että ne voivat aiheuttaa naudalle myrkytyksen.Lattia ei saa olla liukas <strong>ja</strong> se on voitava pitää helpostikuivana joko käyttämällä riittävästi kuivikkeita tai huolehtimallamuutoin siitä, että nestemäiset eritteet poistuvatasianmukaisesti.Naudoilla on oltava käytettävissään niille sopivat makuupaikat.Samassa pitopaikassa pidettävien nautojen tuleevoida pitopaikassaan asettua yhtä aikaa makuulle. Tarvittaessamakuualue on kuivitettava.Rakolattiassa, ritilälattiassa tai muussa rei’itetyssä lattiassaolevien aukkojen on oltava naudoille turvallisia. Nautojensorkat eivät saa tarttua kiinni lattian rakenteisiin tai muutoinvahingoittua.Suositus:Jos pitopaikassa on rakolattia, palkkien leveyden <strong>ja</strong> niidenvälisten rakojen ohjeelliset leveydet ovat seuraavat:Naudan ikä Palkin leveys Raon leveys(kk) (cm) (cm)alle 6 7,0 3,06–12 9,0 3,512–18 10,0 3,518–22 11,0 3,5yli 22 12,5 4,0Pitopaikan puhtaana- <strong>ja</strong> kunnossapitoNautojen pitopaikka <strong>ja</strong> sen rakenteet, varusteet <strong>ja</strong> laitteeton pidettävä hyvässä kunnossa, jotta ne eivät vahingoitanauto<strong>ja</strong> tai vaaranna niiden <strong>terve</strong>yttä tai hyvinvointia.Pitopaikka, varusteet <strong>ja</strong> laitteet on pidettävä puhtaina <strong>ja</strong>tarvittaessa desinfi oitava.Pitopaikka <strong>ja</strong> sellaiset laitteet, jotka vaikuttavat nautojen<strong>terve</strong>yteen <strong>ja</strong> hyvinvointiin, on tarkastettava vähintäänkerran päivässä. Nautojen <strong>terve</strong>yttä <strong>ja</strong> hyvinvointia vaarantavatviat on kor<strong>ja</strong>ttava välittömästi <strong>ja</strong> jollei se olemahdollista, eläinten <strong>terve</strong>yden <strong>ja</strong> hyvinvoinnin turvaamisestaon huolehdittava muilla keinoin.Eläinsuo<strong>ja</strong>ssa on huolehdittava jyrsijöiden <strong>ja</strong> muiden haittaeläintentorjunnasta.
8 <strong>Tavoitteena</strong> <strong>terve</strong> <strong>ja</strong> <strong>hyvinvoiva</strong> <strong>nauta</strong>Suositus:Parret erotetaan toisistaan parrenerottajilla, jotka ovattarvittaessa irrotettavissa. Jos poikimiseen on aikaa alle2 kuukautta, hieho pidetään kokonaan kiinteäpoh<strong>ja</strong>isessaparressa.Sairastunutta tai vahingoittunutta <strong>nauta</strong>a varten onvähintään yksi erillinen karsina tai muu vastaava tilajokaista alkavaa 20 lypsylehmän ryhmää kohden.PihattoPihatossa olevien nautojen kulkukäytävien <strong>ja</strong> <strong>ja</strong>loittelualueidenon oltava mitoitettu riittävän tilaviksi, jottaehkäistään sosiaalisesta arvojärjestyksestä aiheutuvienkäyttäytymisongelmien syntymistä.Jos rehua ei ole <strong>ja</strong>tkuvasti tarjolla, pihatossa olevien kaikkiennautojen on voitava ruokinta-aikana syödä samanaikaisesti.Ruokintapöydän reunan pituuden on tällöinoltava täysikasvuista <strong>nauta</strong>a kohden vähintään 70 cm <strong>ja</strong>nuorkar<strong>ja</strong>an kuuluvaa <strong>nauta</strong>a kohden vähintään 40 cm.Jos rehua on naudoille <strong>ja</strong>tkuvasti tarjolla, ruokintapöydänreunan pituuden on oltava vähintään 40 cm täysikasvuista<strong>nauta</strong>a kohden <strong>ja</strong> vähintään 30 cm nuorkar<strong>ja</strong>an kuuluvaa<strong>nauta</strong>a kohden.Suositus:Sairaita tai vahingoittuneita nauto<strong>ja</strong> varten on vähintäänkaksi erillistä karsinaa tai muuta vastaavaa tilaa jokaistaalkavaa 20 lypsylehmän ryhmää kohden.Ulkotarha <strong>ja</strong> laidunUlkotarhan sekä eläinsuo<strong>ja</strong>sta ulkotarhaan <strong>ja</strong> laitumellejohtavien kulkuteiden on oltava naudoille turvallisia<strong>ja</strong> sellaisia, että eläimet eivät tarpeettomasti likaannuminään vuodenaikana.Tarhan tai laitumen maapoh<strong>ja</strong>n on oltava sellainen, ettänaudat eivät vahingoita itseään eivätkä tarpeettomastilikaannu. Ulkotarhassa tai laitumella olevilla eläimillä onoltava mahdollisuus päästä riittävään suo<strong>ja</strong>an epäsuotuiseltasäältä kuten suoralta auringonpaisteelta, tuulelta,sateelta, lumisateelta tai liialliselta kylmyydeltä. Josnaudat eivät pääse vapaasti siirtymään suo<strong>ja</strong>an, eläintenomista<strong>ja</strong>n tai halti<strong>ja</strong>n on huolehdittava siitä, että eläimetpääsevät suo<strong>ja</strong>an epäsuotuisilta sääolosuhteilta.Ympärivuotisesti ulkona kasvatettavilla naudoilla on oltavapitopaikassaan <strong>nauta</strong>rodun tarpeet <strong>ja</strong> ympäristöolosuhteethuomioon ottaen asianmukainen suo<strong>ja</strong> epäsuotuisiasääolosuhteita kuten suoraa auringonpaistetta, tuulta,sadetta, lumisadetta tai liiallista kylmyyttä vastaan. Suo<strong>ja</strong>nvoi muodostaa esimerkiksi kolmiseinäinen rakennus,jonka oviaukko voidaan sääolosuhteiden niin vaatiessapeittää. Suo<strong>ja</strong>ssa on oltava kuivitettu makuualue, johonkaikki eläimet mahtuvat <strong>ja</strong> pääsevät yhtä aikaa makuulle.Kuivikkeita on vaihdettava <strong>ja</strong> lisättävä tarpeeksi usein<strong>ja</strong> huolehdittava siitä, että makuualue pysyy riittävänkuivana eikä pääse jäätymään.Ulkotarhan <strong>ja</strong> laitumen aitojen on oltava naudoille sopivastamateriaalista <strong>ja</strong> niille turvallisia. Aidat on pidettävähyvässä kunnossa, jotta estetään eläinten vahingoittuminen<strong>ja</strong> karkaaminen. Sähköistetyt aidat eivät saa aiheuttaanaudoille tarpeetonta kärsimystä.Suositus:Ulkotarhan tai laitumen aitaamiseen ei käytetä piikkilankaa.
<strong>Tavoitteena</strong> <strong>terve</strong> <strong>ja</strong> <strong>hyvinvoiva</strong> <strong>nauta</strong>9
10 <strong>Tavoitteena</strong> <strong>terve</strong> <strong>ja</strong> <strong>hyvinvoiva</strong> <strong>nauta</strong>Naudan hoitoHyvinvoinnista huolehtiminenHoidossa olevaa <strong>nauta</strong>a ei saa jättää hoidotta tai hylätä.Eläimen on saatava riittävästi sille sopivaa ravintoa, juotavaa<strong>ja</strong> muuta sen tarvitsemaa hoitoa. Naudan hyvinvointi<strong>ja</strong> olosuhteet on tarkastettava riittävän usein, vähintäänkerran päivässä <strong>ja</strong> tarvittaessa useamminkin. Vasikat <strong>ja</strong>kytkettynä pidettävät naudat on tarkastettava vähintäänkaksi kertaa päivässä.Tarkastuksessa on kiinnitettävä erityistä huomiota kantaviin,juuri synnyttäneisiin, vastasyntyneihin, sairaisiin, heikkokuntoisiin<strong>ja</strong> vahingoittuneisiin eläimiin. Myös hoito-olosuhteidenmuutokset edellyttävät erityistä valppautta. Yksilöllinentarkastus on suoritettava niille naudoille, joille seyleistarkastuksen perusteella on tarpeen. Nautojen sorkaton tarkastettava riittävän usein <strong>ja</strong> hoidettava tarvittaessa.Nautaryhmiä yhdistettäessä tai tuotaessa uusia eläimiäkar<strong>ja</strong>an on erityistä huomiota kiinnitettävä sosiaalistensuhteiden uudelleenmuodostumisesta mahdollisestiaiheutuviin käyttäytymisongelmiin.Naudat on totutettava kylmäkasvatukseen vähitellen, eikäkylmään tottumattomia eläimiä saa siirtää lämpimästäpitopaikasta suoraan kylmäkasvatukseen kylmänä vuodenaikana.Runsaassa maidossa oleva lypsylehmä on lypsettävävähintään kaksi kertaa päivässä.Suositus:Naudat voivat nähdä <strong>ja</strong> koskettaa muita nauto<strong>ja</strong>, tutkialajikumppaneitaan <strong>ja</strong> toteuttaa sosiaalisten suhteidenylläpitoon liittyvää käyttäytymistä.Nautaa ei pidetä yksinään. Sonne<strong>ja</strong> pidetään ryhmässä,jollei eläinten erottaminen toisistaan ole välttämätöntäeläinten sairauden, vahingoittumisen, vihaisuuden taimuun niihin verrattavan syyn vuoksi. Ryhmässä on enintään20 sonnia. Sarvellisten <strong>ja</strong> sarvettomien sonniensijoittamista samaan ryhmään vältetään.Naudan juotto <strong>ja</strong> ruokintaNaudalle on annettava sille sopivaa hyvälaatuista rehua<strong>ja</strong> juomaa. Ruokinnassa on otettava huomioon kunkineläimen tarpeet <strong>ja</strong> varmistettava, että jokainen eläin saariittävästi ravintoa. Naudalle annettavan rehun on oltavaravintoainekoostumukseltaan sille sopivaa.Naudalle ei saa antaa sellaista ruokaa, juomaa tai muutaravintoa, joka on sen <strong>terve</strong>ydelle vaarallista. Sellaistenravintoaineiden antamatta jättäminen on kiellettyä, joidenpuuttumisen tiedetään aiheuttavan eläimen sairastumisen.Nautojen juoma-astiat <strong>ja</strong> juottolaitteet on pidettäväpuhtaina <strong>ja</strong> huolehdittava siitä, että virtsa <strong>ja</strong> ulosteet eivätpääse likaamaan rehua tai juomavettä.Vasikka on ruokittava <strong>ja</strong> juotettava vähintään kaksi kertaapäivässä. Kuumalla säällä kaikkien vasikoiden saatavillaon oltava <strong>ja</strong>tkuvasti puhdasta vettä. Myös sairaan taivahingoittuneen vasikan saatavilla on oltava <strong>ja</strong>tkuvastipuhdasta vettä.Vasikan riittävä raudansaanti on turvattava. Vasikan onsaatava kahden viikon iästä alkaen päivittäin korsirehua.Korsirehun määrää on lisättävä siten, että kahdeksanviikon ikäiselle vasikalle annetaan vähintään 50 g <strong>ja</strong>20 viikon ikäiselle vasikalle vähintään 250 g korsirehuapäivittäin.Suositus:Vasikoiden juotossa käytetään tuttisankoa. Nautojenruokinnassa vältetään rehun koostumuksen tai määränäkillisiä muutoksia.Nautojen saatavilla on päivittäin riittävästi korsirehua.
<strong>Tavoitteena</strong> <strong>terve</strong> <strong>ja</strong> <strong>hyvinvoiva</strong> <strong>nauta</strong> 11PoikiminenKytkettynä pidettävän hiehon tai lehmän takana olevalantakouru on katettava ennen poikimista. Vasikan onsaatava ternimaitoa tai sitä korvaavaa valmistetta mahdollisimmanpian syntymän jälkeen, kuitenkin viimeistään6 tunnin kuluessa syntymästä.Suositus:Poikivaa hiehoa tai lehmää varten on poikimiskarsina, johonhieho tai lehmä siirretään tiineyden loppuvaiheessa.Poikimiskarsinan lattia on kiinteäpoh<strong>ja</strong>inen <strong>ja</strong> hyvinkuivitettu.Lehmän annetaan nuolla vasikkansa kuivaksi. Vasikka<strong>ja</strong> lehmä pidetään yhdessä ainakin muutamia päiviäpoikimisen jälkeen.Riittävä määrä ternimaitoa on varastoitu hygieenisestivasikan ternimaidon saannin turvaamiseksi.Naudan kohtelu <strong>ja</strong> käsittelyNauto<strong>ja</strong> on kohdeltava rauhallisesti <strong>ja</strong> niiden käsittelyssäon pyrittävä käyttämään hyväksi naudan lajinomaistakäyttäytymistä, kuten laumakäyttäytymistä.Nautaa ei saa vahingoittaa tai käsitellä väkivaltaisesti,eikä tarpeettomasti pelotella tai kiihdyttää. Nautaa ei saaraahata sarvista, <strong>ja</strong>loista, hännästä, turkista tai suoraanpäästä vetäen taikka käsitellä muutoin sillä tavalla, ettäsille aiheutetaan tarpeetonta kärsimystä.Naudan kytkeminenKytkemiseen käytettävän laitteen tai välineen on oltavasäädetty oikein, jotta <strong>nauta</strong> voi vaivatta asettua makuulle,nousta makuulta, syödä, juoda <strong>ja</strong> hoitaa kehoaan. Kytkemiseenkäytettävä laite tai väline on sovitettava niin, ettäeläin ei kuristu tai muutoin vahingoitu. Kytkyet, kaulaimet<strong>ja</strong> lieat on pidettävä puhtaina <strong>ja</strong> hyvässä kunnossa.Vasikkaa (alle 6 kuukauden ikäinen <strong>nauta</strong>eläin) ei saapitää parteen, karsinaan tai muuhun rakenteeseen kytkettynämuutoin kuin tilapäisesti eläimen ruokkimisen taihoitamisen a<strong>ja</strong>n. Tällöin kytkeminen saa kestää enintääntunnin. Vasikalla ei saa käyttää turpasidettä.Naudan häntää ei saa pitää <strong>ja</strong>tkuvasti sidottuna. Yli 8 viikonikäistä vasikkaa ei saa pitää yksittäiskarsinassa, jolleisiihen ole eläinlääketieteellistä syytä.Lypsylehmät <strong>ja</strong> pääasiassa maidontuotantoa varten kasvatettavathiehot, jotka pidetään kytkettyinä, tulee päästäävähintään 60 päivänä laitumelle tai muuhun tarkoituksenmukaiseen<strong>ja</strong>loittelutilaan a<strong>ja</strong>n<strong>ja</strong>ksona, joka alkaa1 päivänä toukokuuta <strong>ja</strong> päättyy 30 päivänä syyskuuta.Jaloittelutilan pinta-alan on oltava vähintään 6 m 2 sielläpidettävää <strong>nauta</strong>a kohden. Pinta-alan on oltava kuitenkinaina vähintään 50 m 2 . Hieholla tarkoitetaan vähintään8 kuukauden ikäistä poikimatonta naaraspuolista <strong>nauta</strong>eläintä.Lääninhallitus voi myöntää vapautuksen laitumelle tai<strong>ja</strong>loittelutilaan pääsyä koskevasta vaatimuksesta, jostuotantotilalla ei ole käytettävissään sopivaa laidunta taijos muuta <strong>ja</strong>loitteluun soveltuvaa tilaa ei ole mahdollistakohtuudella järjestää tai jos vaatimuksen noudattaminenon kohtuutonta liikenteeseen, maastoon tai etäisyyteenliittyvistä syistä. Vapautus myönnetään enintään kolmeksivuodeksi kerrallaan <strong>ja</strong> se peruutetaan, jos vapautuksenmyöntämisen edellytykset lakkaavat.Naudalle suoritettavat toimenpiteetLeikkaus tai muu siihen verrattava kipua aiheuttavatoimenpide saadaan naudalle suorittaa vain, jos se oneläimen sairauden tai muun siihen verrattavan syynvuoksi tarpeellista.
12 <strong>Tavoitteena</strong> <strong>terve</strong> <strong>ja</strong> <strong>hyvinvoiva</strong> <strong>nauta</strong>
<strong>Tavoitteena</strong> <strong>terve</strong> <strong>ja</strong> <strong>hyvinvoiva</strong> <strong>nauta</strong> 13Toimenpiteen saa pääsääntöisesti suorittaa vain eläinlääkäri.Jos toimenpiteestä aiheutuva kipu on kuitenkinlievää <strong>ja</strong> hetkellistä tai toimenpide ei siedä viivytystä,saa toimenpiteen kuitenkin tehdä myös muu henkilökuin eläinlääkäri. Toimenpiteisiin käytettävien välineiden<strong>ja</strong> laitteiden tulee olla tarkoitukseen sopivia, puhtaita <strong>ja</strong>toimintakuntoisia.Pätevä henkilö saa rei’ittää <strong>ja</strong> loveta nautojen korvia,suorittaa tatuointe<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> asettaa naudoille korvamerkkejä<strong>ja</strong> mikrosiru<strong>ja</strong> sekä merkitä nauto<strong>ja</strong> muulla lyhytaikaista <strong>ja</strong>vähäistä kipua aiheuttavalla tavalla. Pätevällä henkilöllätarkoitetaan henkilöä, jolla on riittävä tieto <strong>ja</strong> taito toimenpiteensuorittamiseksi.Pätevä henkilö saa myös tuhota naudan sarven aiheenalle 4 viikon ikäiseltä vasikalta. Naudan sarven aiheentuhoaminen on sallittua ainoastaan käyttämällä kylmä- taikuumapolttoa. Sarven aiheen tuhoamiseen ei saa käyttäälipeää tai muuta syövyttävää ainetta. Polttamiseen käytettäväväline tai laite on pidettävä puhtaana <strong>ja</strong> toimintakuntoisena.Kuumapolttoa käytettäessä polttoraudan onoltava punahehkuun kuumennettu koko polttamisen a<strong>ja</strong>n<strong>ja</strong> sillä saa polttaa sarvenaihetta enintään 20 sekunnina<strong>ja</strong>n. Kutakin sarvenaihetta saa polttaa vain kerran. Poltonaikana on huolehdittava siitä, ettei vasikka pääse liikuttamaanpäätään.Naudan kastrointi, sarvien poistaminen kirurgisena toimenpiteenäsekä nenärenkaan asettaminen ovat sallittu<strong>ja</strong>ainoastaan eläinlääkärin suorittamina.Suositus:Sonnien kastrointia vältetään.Sairas tai vahingoittunut <strong>nauta</strong>Naudan sairastuessa tai vahingoittuessa sille on viipymättäannettava tai hankittava asianmukaista hoitoa. Sairastai vahingoittunut eläin on tarvittaessa sijoitettava asianmukaiseentilaan erilleen muista eläimistä. Sairauden taivamman laadun niin edellyttäessä <strong>nauta</strong> on lopetettavatai teurastettava.Nautojen sairauksien hoidosta sekä tilalla kuolleidennautojen lukumäärästä on pidettävä kir<strong>ja</strong>a. Kir<strong>ja</strong>npitoon säilytettävä vähintään kolmen vuoden a<strong>ja</strong>n. Naudanomista<strong>ja</strong>n tai halti<strong>ja</strong>n on pidettävä kir<strong>ja</strong>a eläinlääkärinnaudalle antamista lääkkeistä sekä omista<strong>ja</strong>n itsensä taimuun henkilön naudalle antamista lääkkeistä. Myös naudalleannetut lääkerehut on merkittävä kir<strong>ja</strong>npitoon.Naudan lopetus tilallaNauta on lopetettava mahdollisimman nopeasti <strong>ja</strong> kivuttomasti.Eläimen saa lopettaa vain lopettamisen osaavahenkilö, jolla tulee olla riittävät tiedot kyseisen eläinlajinlopetusmenetelmästä <strong>ja</strong> lopetustekniikasta sekä riittävätaito toimenpiteen suorittamiseksi.Kaikkien eläimen lopettamiseen käytettävien välineiden<strong>ja</strong> laitteiden tulee olla tarkoitukseensa sopivia <strong>ja</strong> toimintakuntoisia.Välineiden <strong>ja</strong> laitteiden asianmukaisen toimintakunnonvarmistamiseksi ne on tarkastettava <strong>ja</strong> huollettavasäännöllisesti.Lopetettavaa <strong>nauta</strong>a on pidettävä kiinni tai sen liikkumistaon rajoitettava muulla sopivalla tavalla siten, että eläinsäästyy lopettamisessa kaikelta vältettävissä olevalta kivulta,tuskalta, kärsimykseltä, vahingoittumiselta <strong>ja</strong> ruhjoutumiselta.Lopetettavaa eläintä ei saa ripustaa ennenlopettamista, eikä sen raajo<strong>ja</strong> saa sitoa.Eläimen lopetus on suoritettava siten, että eläimelle eiaiheudu tarpeetonta kipua, tuskaa tai kärsimystä <strong>ja</strong> ettämuille eläimille aiheutuva häiriö on mahdollisimmanvähäinen.
14 <strong>Tavoitteena</strong> <strong>terve</strong> <strong>ja</strong> <strong>hyvinvoiva</strong> <strong>nauta</strong>Naudan lopettavan henkilön on varmistettava, että eläinon kuollut ennen kuin sen hävittämiseen tai muihintoimenpiteisiin ryhdytään.Nauta saadaan lopettaa joko ampumalla aivoihin tai tainnuttamallaensin pulttipistoolilla, jonka jälkeen suoritetaanvälittömästi verenlasku. Jos se on eläintautien vastustamiseksitai diagnostisoimiseksi välttämätöntä, voidaan<strong>nauta</strong> eläinlääkärin luvalla <strong>ja</strong> valvonnassa lopettaa myösmuulla kuin säädetyllä lopetusmenetelmällä.Eläinlääkäri saa lopettaa naudan käyttämällä asianmukaistalopetus- tai nukutusainetta. Tarvittaessa lisääneuvo<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> ohjeita eläinten lopettamisesta saa kunnaneläinlääkäriltä.Eläin<strong>ja</strong>lostusEläin<strong>ja</strong>lostuksessa on huomioitava eläinsuojelulliset näkökohdatsekä eläinten <strong>terve</strong>ys. Sellainen eläin<strong>ja</strong>lostus tai<strong>ja</strong>lostusmenetelmien käyttäminen, josta voi aiheutuaeläimelle kärsimystä tai merkittävää haittaa sen <strong>terve</strong>ydelletai hyvinvoinnille, on kielletty. Myös geenitekniikankäyttö eläinten tuotannon määrälliseksi tai laadulliseksimuuttamiseksi on kielletty, jos se voi vaikuttaa haitallisestieläinten <strong>terve</strong>yteen tai hyvinvointiin.Eläinten tuotantokykyyn vaikuttaminenEläimen tuotantokyvyn keinotekoinen kohottaminenlääkkeillä tai muilla vastaavilla aineilla tai valmisteilla onkielletty, ellei voida osoittaa, ettei niistä aiheudu haittaaeläimen <strong>terve</strong>ydelle tai hyvinvoinnille.Tilavaatimukset <strong>ja</strong> -suosituksetVasikan yksittäiskarsinaYksittäiskarsinassa pidettävän vasikan karsinan on oltavavähintään vasikan säkäkorkeuden levyinen <strong>ja</strong> karsinanpituuden vähintään vasikan pituus mitattuna turvastalantioluun istuinkyhmyyn kerrottuna 1,1:llä.Vasikoiden ryhmäkarsinaJos vasikoita pidetään ryhmäkarsinassa, on eläintä kohdenkarsinassa tilaa vähintään:Vasikan paino (kg)alle 150Karsinakoko (m 2 )1,5150–220 1,7yli 220 1,8Jos vasikoita pidetään ryhmässä, vasikoiden käytettävissäolevan tilan on oltava lisäksi sellainen, että eläimet voivatkääntyä ympäri <strong>ja</strong> asettua vaivatta makuulle.Nuorkar<strong>ja</strong>n <strong>ja</strong> täysikasvuisten nautojen ryhmäkarsinaSuositus:Jos nuorkar<strong>ja</strong>a tai täysikasvuisia nauto<strong>ja</strong> pidetään ryhmässä,eläintä kohden karsinassa on tilaa vähintään:Liha<strong>nauta</strong>ikä(kk)6–99–1313–15yli 15Muu <strong>nauta</strong>ikä(kk)8–1212–1515–20yli 20Naudankeskimäär.paino/eläin(kg)200–300300–400400–500yli 500Eläintä ei saa pitää tuotantotarkoituksia varten, jolleisen ilmiasun tai perimän perusteella voida kohtuudellaolettaa, että eläintä voidaan pitää ilman että eläimenpitäminen aiheuttaa haittaa sen <strong>terve</strong>ydelle tai hyvinvoinnille.Rakolattiakarsina(m 2 /eläin)1,82,02,32,5Kiinteäpoh<strong>ja</strong>inenkarsina(m 2 /eläin)2,53,03,54,0
<strong>Tavoitteena</strong> <strong>terve</strong> <strong>ja</strong> <strong>hyvinvoiva</strong> <strong>nauta</strong> 15ParsinavetatSuositus:Parsinavetassa, jossa on lietelantajärjestelmä, <strong>nauta</strong>a kohden on tilaa vähintään:Naudan ikä(kk)6–1212–1818–22HiehoLehmäNaudan keskimääräinenpaino/eläin (kg)75–200200–300300–450350–550500–750Parren pituus(m)1,0–1,21,2–1,31,3–1,41,4–1,71,65–1,8Parren leveys(m)0,7–0,80,8–0,90,9–1,01,0–1,21,2–1,3Parsinavetassa, jossa on muu kuin lietelantajärjestelmä, <strong>nauta</strong>a kohden on tilaa vähintään:LyhytparsiPitkäparsiNaudan ikä(kk)6–1212–1818–22HiehoLehmäNaudan keskimääräinenpaino/eläin (kg)75–200200–300300–450350–550500–750Parren pituus(m)1,0–1,21,2–1,51,5–1,71,65–1,81,65–1,8Parren leveys(m)0,7–0,80,8–0,90,9–1,01,0–1,21,2–1,3Parren pituus(m)1,2–1,51,5–1,81,8–2,01,8–2,12,0–2,2Parren leveys(m)0,7–0,80,8–0,90,9–1,01,0–1,21,2–1,3Pihaton makuuparretSuositus:Makuuparressa <strong>nauta</strong>a kohden on tilaa vähintään:Naudan ikä(kk)2–66–1818–22yli 22Naudan keskimääräinenpaino/eläin (kg)175350500700Makuuparrenpituus (m)1,7–1,91,9–2,02,0–2,12,1–2,4Makuuparrenleveys (m)0,8–0,90,9–1,01,0–1,21,2–1,3PoikimiskarsinaSuositus:Poikimiskarsina on kooltaan vähintään 10 m 2 <strong>ja</strong> sen lyhyimmän sivun pituus on vähintään 3 m.
16 <strong>Tavoitteena</strong> <strong>terve</strong> <strong>ja</strong> <strong>hyvinvoiva</strong> <strong>nauta</strong>7/2008 • Erweko Painotuote Oy • Layout: Satu Salmivalli • Kuvat: Anniina Kivilahti <strong>ja</strong> Eeva SaarisaloElintarviketurvallisuusvirasto EviraMustialankatu 3, 00790 HelsinkiPuhelin 020 77 2003 • Faksi 020 77 24350www.evira.fi