4 tavoitteet - Lapua
4 tavoitteet - Lapua
4 tavoitteet - Lapua
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Mäkelininkatu 17 A,<br />
90100 Oulu<br />
Puh.010 2414 600<br />
Fax 010 2414 601<br />
etunimi.sukunimi@airix.fi<br />
KESKUSTAN LIIKE- JA ASUINALUE<br />
KESKUSTAAJAMAN ASUIN- JA<br />
TYÖPAIKKA-ALUE<br />
LAPUA<br />
OSAYLEISKAAVOJEN<br />
SUUNNITTELUN LÄHTÖKOHDAT<br />
JA TAVOITTEET<br />
LAPUAN KAUPUNKI<br />
Vireilletulosta on ilmoitettu 16.11.2009<br />
Hyväksytty kaupunginvaltuustossa xx.xx.201x xx §
tyhjä sivu
Sisällysluettelo<br />
1 JOHDANTO ...................................................................................................................... 2<br />
2 LÄHTÖKOHDAT ............................................................................................................... 3<br />
3 SELVITYKSET .................................................................................................................. 4<br />
3.1 Selvitystarpeiden rajaus .............................................................................................. 4<br />
3.2 Selvitysmenetelmät ..................................................................................................... 4<br />
3.3 Tiivistelmät selvityksistä .............................................................................................. 4<br />
3.3.1 Maisemarakenne ja maisemakuva ................................................................... 4<br />
3.3.2 Luontoselvitys ................................................................................................... 7<br />
3.3.3 Muinaisjäännösinventointi ................................................................................. 9<br />
3.3.4 Kaupunkirakenne ja -historia ............................................................................ 9<br />
3.3.5 Kulttuuriympäristöselvitys ............................................................................... 11<br />
3.4 Suunnittelutilanne ..................................................................................................... 13<br />
3.4.1 Nykyinen kylä- ja kaupunkikuva ..................................................................... 14<br />
3.4.2 Liikenne .......................................................................................................... 15<br />
3.4.3 Yhdyskuntatekniikka ....................................................................................... 15<br />
3.4.4 Maanomistus .................................................................................................. 16<br />
3.4.5 Suunnittelutilanne ........................................................................................... 17<br />
3.4.6 Väestö ja asuminen ........................................................................................ 23<br />
3.4.7 Elinkeinot ja työpaikat ..................................................................................... 25<br />
3.4.8 Virkistys ja vapaa-aika .................................................................................... 30<br />
4 TAVOITTEET .................................................................................................................. 31<br />
4.1 Tavoitteet ja mitoitus ................................................................................................. 32<br />
4.1.1 Alueidenkäytön strategiassa ja valtuustoseminaarissa asetetut <strong>tavoitteet</strong> ...... 32<br />
4.1.2 Osallisten eli alueen asukkaiden <strong>tavoitteet</strong> ..................................................... 34<br />
4.2 Tavoitteiden julkinen käsittely .................................................................................... 35<br />
4.3 Päätös tavoitteista ..................................................................................................... 35<br />
1
1 JOHDANTO<br />
2<br />
Kaavoituksen tarve on tullut esille <strong>Lapua</strong>n kaupungin odotettua voimakkaamman<br />
kasvun takia. Yleiskaavatyön pohjaksi laadittiin alueidenkäytön<br />
strategia. Suurimmalla osalla suunnittelualueesta on voimassa<br />
2000-luvun alussa laadittu <strong>Lapua</strong>n keskustan osayleiskaava.<br />
Ennen suunnittelutyön käynnistämistä laaditaan ympäristöselvitykset<br />
suunnittelun ja arvioinnin pohjaksi.<br />
Suunnittelualueelta on laadittu aihepiireittäin, asiantuntijoiden tekemät<br />
erilliset perusselvitysraportit karttoineen. Selvitykset kattavat kaikki<br />
kolme osayleiskaava-aluetta.<br />
• Maisema- ja kaupunkikuvaselvitys, AIRIX Ympäristö 2009.<br />
• Muinaisjäännösten arkeologinen inventointi, Mikroliitti Oy 2009<br />
• Kulttuuriympäristöselvitys, Eija-Liisa Kangas, <strong>Lapua</strong>n kaupunki<br />
2009-2010. Raportti 16.3.2011.<br />
• Luontoselvitys, Ramboll Oy 2009-2010. Raportti 31.1.2011.<br />
Oulussa 1.6.2011<br />
Riitta Yrjänheikki Iikka Ranta<br />
arkkit. SAFA, YKS-177 arkkit. SAFA, YKS-298
2 LÄHTÖKOHDAT<br />
Alueelle on laadittu vuonna 2008-2009 Alueidenkäytön strategia 2025.<br />
Hyväksytty <strong>Lapua</strong>n alueidenkäytön strategia tähtää tulevaisuuteen – <strong>Lapua</strong>n säilyttämiseksi<br />
houkuttelevana, elinvoimaisena ja itsenäisenä, monipuolisten palvelujen, työnteon ja asumismahdollisuuksien<br />
paikkakuntana. Strategia tarjoaa mahdollisuuksia kasvulle ja tukee<br />
osaltaan samaan aikaan laadittavaa Seinäjoen seudun rakennemallityötä.<br />
<strong>Lapua</strong>lla tarkoituksena on strategiatyön kautta varautua tulevien vuosien muuttuvaan tilanteeseen<br />
ja ohjata kaavoitusta. Tavoitteena on lisätä <strong>Lapua</strong>n väkilukua, luoda uusia työpaikkoja<br />
ja vilkastuttaa alueen elinkeinoelämää. Väestön- ja työpaikkojen kasvu luo tarpeita<br />
suunnitella asumisen laajenemissuuntia, työpaikkojen ja palvelujen sijoittumista sekä liikenneverkkoa<br />
uudesta näkökulmasta. Strategia on raami, jolla voidaan ohjata yksityiskohtaisempaa<br />
maankäytön suunnittelua (kaavoitusta), investointeja ja erilaisia kehityshankkeita.<br />
3
3 SELVITYKSET<br />
3.1 Selvitystarpeiden rajaus<br />
Kaavatöissä hyödynnetään ja täydennetään alueella aiemmin, mm. <strong>Lapua</strong>n keskustan<br />
yleiskaava 2001:n ja muiden kehittämis- ja suunnittelutöiden yhteydessä tehtyjä selvityksiä.<br />
Lisäselvityksistä sovittiin 1. viranomaisneuvottelussa. Luonnonympäristöä koskevia vanhoja<br />
selvityksiä tulee täydentää ja kulttuuriympäristöistä olevat lukuisat selvitykset tulee koota ja<br />
tehdä niistä johtopäätökset.<br />
3.2 Selvitysmenetelmät<br />
Perus- ja ympäristöselvityksissä kartoitetaan kaupunki- ja maisemakuva, rakennettu<br />
ympäristö ja kulttuuriympäristö, luonto- ja maisematekijät, asumisen alueet ja väestörakenne,<br />
palvelut ja työpaikat, liikenne ja tekninen huolto, ympäristön häiriötekijät, maanomistus ja<br />
suunnittelutilanne.<br />
Kaavoittajakonsultin asiantuntijat tekevät kaupunki- ja maisemakuvaselvityksen<br />
maastokäyntien ja hyvän paikallistuntemuksen avulla. Maisemaselvityksen on tehnyt<br />
maisema-arkkitehti yo. Anu Lämsä ja kaupunkikuva-analyysin arkkitehti Iikka Ranta.<br />
Kaupunki on toimittanut konsultille perustietoja asumisesta, työpaikoista, elinkeinoista,<br />
liikenteestä ja virkistyspalveluista sekä suunnittelutilanteesta. Perustiedot asutuksesta ja<br />
elinkeinoista on koostanut maantieteilijä Johanna Lehto, osin jo strategiavaihetta<br />
työstettäessä.<br />
Luontoselvityksen täydennyksen kaupunki on tilannut aiemman yleiskaavan<br />
luontoselvityksen tekijältä Ramboll Oy:ltä, jossa selvityksen ovat tehneet Ville Yli-<br />
Teevahainen , Petri Hertteli ja Teppo Lehtola. Maastossa käytiin valikoiduilla alueilla eri<br />
vuodenaikoina. Luontoselvitysraportti valmistui tammikuussa 2011.<br />
Kulttuuriympäristöselvityksen tekijäksi kaupunki on palkannut Eija-Liisa Kankaan, joka on<br />
koonnut ja täydentänyt olevaa aineistoa syksyllä 2009 ja vuoden 2010 kuluessa. Lisäksi on<br />
tehty maastotarkistuksia ja täydennysinventointia. Lopuksi alueet ja kohteet arvotettiin<br />
yhdessä maakuntamuseon rakennustutkijan kanssa. Raportti valmistui maaliskuussa 2011.<br />
Aineisto on laitettu valtakunnalliseen Kioski-tietokantaan.<br />
Muinaisjäännösinventopinti tehtiin 2009. Sen tekivät Mikroliitti Oy:ssä Timo Jussila ja tapani<br />
Rostedt. Työ tehtiin kahdessa vaiheessa, marraskuussa 2009 ja keväällä 2010.<br />
3.3 Tiivistelmät selvityksistä<br />
3.3.1 Maisemarakenne ja maisemakuva<br />
<strong>Lapua</strong> kuuluu Suomen maisemamaakuntajaossa Etelä-Pohjanmaan viljelylakeuksien seutuun<br />
1<br />
. Aluetta kuvaillaan sedimenttien kattamien viljavien jokivarsien maisemaksi, joka avautuu<br />
tasaisena lakeutena. Alueella tyypillisimpiä vesistöjä ovat joet, <strong>Lapua</strong>njoki ja Nurmonjoki,<br />
joihin liittyy runsas tulviminen.<br />
Itä- ja eteläosiltaan <strong>Lapua</strong>n maisema muuttuu vaihettumisvyöhykkeeksi, joka on pienipiirtei-<br />
2<br />
sempää maisematilojen selännettä ja lakeutta välittävä siirtymätyyppi.<br />
1<br />
Ympäristöministeriö, Ympäristönsuojeluosasto. Maisemanhoito. Maisema-aluetyöryhmän mietintö I.<br />
Mietintö 66/1992<br />
2<br />
Maakuntasuunnitelma<br />
4
Alavan alueen korkeus merenpinnasta on noin 30-40 m. Jokilaaksoa rajaavat kalliosydämiset<br />
selänteet: Ritamäki, Jouttikallio, Kivimäki ja Simpsiö. Selänteet nousevat 80 metriin ja maamerkki-Simpsiö<br />
peräti 130 metriin. Maaperä selänteiden välissä on hienjakoista savea, silttiä<br />
ja hietaa. <strong>Lapua</strong>njoen koskia ovat Huhdankoski, Tampparinkoski ja Lankilankoski. Jokiin<br />
liittyy runsas tulviminen. Jokirannoille on rakennettu 1960-luvulla penkereet tulvien hillitsemiseksi.<br />
Maiseman erityisalueita ovat Kaaranmännikön kanjoni ja koskiosuudet sekä jokien liittymäkohta<br />
keskustassa.<br />
Maisemakuva koostuu viljelysmaasta, joesta, metsästä ja suosta. Joet rantapuustoineen<br />
muodostavat maisemakuvan selkärangan. Pellot ja joki ovat läsnä myös aivan keskustassa.<br />
Jokilaaksoissa peltolakeudet asutussaarekkeineen ja tiukasti rajautuvine näkymineen luovat<br />
maisemakuvasta viihtyisän ja tasapainoisen. Jokien molemmin puolin löytyy vielä perinteistä<br />
pohjalaista nauhakylärakennetta. Pihapiirien puutarhakasvillisuus on rehevää ja toimivat<br />
maatilat piristävät nauhakylän yhdyskuntarakennetta. Jokirantojen maisemakuva on yhtenäinen<br />
ja kaunis.<br />
<strong>Lapua</strong>lle ulottuu <strong>Lapua</strong>n–Kauhavan Alajoen valtakunnallisesti arvokas maisema-alue 3<br />
. Se on<br />
laaja, erittäin edustava viljelykäyttöön otettu tasanko, ”latomeri”. Ladot ovat tasaisen lakeusmaiseman<br />
kiinnekohtia. Aukion eteläpäässä on maakunnallisesti arvokas maisemanähtävyys,<br />
Simpsiön vuori.<br />
Kaaranmännikön kanjoni, vanha jokiuoma<br />
Maakunnallisesti arvokkaita kulttuuriympäristöjä ovat Nurmonjokilaaksi ja <strong>Lapua</strong>njokilaakso<br />
Lankilankoskelta Mäkelänkoskelle. Maamerkkejä ovat Simpsiövuori mastoineen, peltolakeuksien<br />
viljasiilot ja keskustan korkeat rakennukset. Upeita näkymiä avautuu rantateiltä yli<br />
peltojen ja keskustassa silloilta jokilaaksoon.<br />
Maisemallisesti merkittäviä alueita ovat 1.Poutun ja Kiviristin peltoaukea, 2. Nauhakylät jokien<br />
molemmin puolin ( Alapää, Ilkka, Alanurmo), 3. Isoluoman peltoaukea, 4. Nurmonjoki-<br />
3<br />
Ympäristöministeriö, Ympäristönsuojeluosasto. Arvokkaat maisema-alueet. Maisema-aluetyöryhmän<br />
mietintö II. Mietintö 66/1992<br />
5
laakson mäkiset peltoaukeat, 5Nurmonjoen ranta-alue, 6. keskustan rantavyöhyke, 7. kosket,<br />
8.<strong>Lapua</strong>njoen laakson peltomaisema Tiistenjoen suuntaan ja 9. Ritamäen metsäalue. (numerot<br />
viittaavat viereiseen karttaan)<br />
Maisemakuvallisia ongelmia ovat rakennustyylien ja mittakaavan ristiriidat ja isot<br />
sähkölinjat. Maisemallisesti kehitettäviä alueit ovat Kiviniemi, Saarenkankaan itäpuoli,<br />
valttien varsi Ritakalliolla ja risteysalueilla sekä Huhdanneva.<br />
6
3.3.2 Luontoselvitys<br />
<strong>Lapua</strong> sijaitsee keskiboreaalisella havumetsävyöhykkeellä, joka on vaihettumisvyöhyke Etelä-<br />
ja Pohjois-Suomen välillä. Alueella kohtaavat sekä eteläiset että pohjoiset kasvilajit ja<br />
kasvillisuustyypit. <strong>Lapua</strong>lla sijaitsee kolme Natura 2000-verkostoon kuuluvaa aluetta: Simpsiö,<br />
Peränevanholma ja Järvinevan metsä.<br />
<strong>Lapua</strong> on vähävesistöinen. Suunnittelualueen läpi virtaa <strong>Lapua</strong>njoki ja Nurmonjoki. Jouttikallion<br />
laella on Jouttilampi ja suunnittelualueen pohjoiskulmalla Voitilanjärvi.<br />
Suunnittelualueen länsilaidalla sijaitsee Saarenkankaan I-luokan pohjavesialue, joka ulottuu<br />
Härsilän alueelta Simpsiövuoren juurelle ja siitä Ala-Nurmoon saakka.<br />
Vallitsevana metsätyypinä on kuivahko kangas ja tuore kangas. Vanhoja luonnonmetsiä alueella<br />
ei juurikaan ole jäljellä. Ritamäellä ja Jouttikalliolla vallitsevat laajat kallioiset alueet,<br />
joissa metsät ovat kuivaa kangasta tai karukkokangasta. Kuusikkoiset kankaat sijoittuvat<br />
alavammille kohdille ja rajoittuvat usein peltoihin. Suot ovat pääosin ojitettuja, karuja isovarpu-<br />
ja rahkarämeitä tai pienialaisia korpia.<br />
Metsälain 10§:n mukaisia erityisen tärkeitä elinympäristöjä ovat: noro ja tuore lehtolaikku<br />
Ritamäen Pajalankalliolla, Jouttilammen rantaluhta, Simpsiön noro ja lähteinen korpi, Kakuliskepin<br />
tuore lehtolaikku ja kalliojyrkänne. Lisäksi selvitysalueella on runsasti kalliota, joista<br />
osa voidaan luokitella paikallisesti merkittäviksi kohteiksi. Kivimäen kalliot ovat lähes luonnontilassa<br />
ja osa puustosta yli 150-vuotista männikköä. Ritamäen kalliot sisältävät avohakkuualueita<br />
ja kiviaineksen ottoalueita ja ovat luonnonpiirteiltään muuttuneita.<br />
Jokivarsia reunustavat kapeat lehtipuuvyöhykkeet laajenevat paikoin rantalehdoiksi ja tulvalehdoiksi.<br />
Alueilla on merkitystä maisemakuvassa sekä ekologisena vyöhykkeenä. Tulvalehdoissa<br />
esiintyy selvitysalueen monimuotoisinta kasvillisuutta. Paikallisesti merkittäviä kohteita<br />
ovat myös metso-ohjelman mukaiset alueet, joita ovat metsäiset kalliot, jyrkänteet, louhikot.<br />
Kangaskorpia, pienialaisia kosteita painautumia ja soistumia on Huhdanmäen luoteispuolen<br />
vanhassa metsässä. Vesilain mukaisia suojelukohteita ovat Simpsiön pohjoispuolella<br />
luonnontilainen noro ja luonnontilaisen kaltainen lähde.<br />
Nurmonjokilaakson peltoaukea, taustalla Simpsiön vuori.<br />
7
Pellot ovat tehokkaassa viljelykäytössä. Perinnebiotooppeja löytyy vielä parilta alueelta:<br />
Huhdan niitty Huhdanmäellä, Jänismäen haka ja Rinta-Klemettilän haka Kortesojalla.<br />
Alueella esiintyy liito-oravaa 9:llä eri alueella, jotka keskittyvät Jouttikallion rinteeseen, Kiviniemeen,<br />
Huhdanmäelle ja Ritamäelle. Koskialueella on havaittu saukko. Lepakoita, pohjanlepakkoa,<br />
havaittiin pääosin samoilla alueilla kuin liito-oravia.<br />
Linnuston kannalta arvokkaita alueita ovat jokilaaksot peltoineen, missä havaittiin 314 pesivää<br />
paria / km 2 . Etenkin Kaaranmännikön jyrkät, lehtomaiset rinteet pitävät sisällään monipuolisen<br />
lajiston. Lankilankoskessa on havaittu koskikara. Jouttilampi on monelle vesilintulajille<br />
sopiva ja rauhallinen pesimäympäristö. Kiviniemen jätevesiallas on monien kahlaajalajien<br />
suosima muutonaikainen levähdyspaikka samoin kuin sen pohjoispuolella aukeava Löyhinginneva,<br />
joka kuuluu Suomen tärkeisiin lintualueisiin. EU:N lintudirektiivin I lajeja havaittiin<br />
viisi, samoin Suomen erikoisvastuulajeja. Uhanalaisia tai erityisesti suojeltavia lintulajeja ei<br />
esiintynyt.<br />
Luonnon monimuotoisuuden kannalta merkittäviä alueita ovat liito-orava-alueet, Kaaranmännikön<br />
joenvarsilehto, muut lehtolaikut ja metsälakikohteet, Jouttilampi, Koivulanluoman peltoalue,<br />
<strong>Lapua</strong>njoen kosket ja kallioalueet. Jokivarret tulvavyöhykkeineen muodostavat ekologisen<br />
käytävän.<br />
8
3.3.3 Muinaisjäännösinventointi<br />
Suunnittelualueelle tehtiin muinaisjäännösinventointi vuonna 2009. Esihistoriallisia<br />
asuinpaikkoja voi löytyä peltoalueiden laidoilta noin 40 mpy sekä keski- ja vanhempaa<br />
kivikautta jokilaaksoa ympäröivien mäkien rinteiltä. Alueelta tunnettiin ennestään<br />
5 kivikautista asuinpaikkaa joista neljä Ruhassa. Tässä inventoinnissa löytyi 7<br />
kivikautista asuinpaikkaa (33 Viertola Ränkimäellä) ja keskustan kaakkoispuolella<br />
mäkialueella Jouttikalliolla (35-36 Jouttikallio, 37-40, Kivimäki). Lisäksi havaittiin<br />
tunnistamaton kivirakenne (46 Kiviniemi) ja kiviaita (48 Tervasmäki).<br />
<strong>Lapua</strong>n alueella on ollut yli 300 tervahautaa, joista tutkimusalueella on jäljellä enää<br />
4 kpl, ”mikä korostakoon niiden arvoa”. Kaksi hauta sijaitsee Jouttikallion kaakkoispuolelle,<br />
kolmas Ritamäen koillispuolella ja neljäs (45 Huhta) Simpsiön pohjoispuolella.<br />
Sotahistoriallisia kohteita alueella ei ole.<br />
Vanhasta tiestöstä on jäljellä katkelmia. Selkein ja pisin on Ritamäeltä pohjoiseen<br />
kulkeva Kauhajoki-Ilmola tie, jota voisi käsitellä muinaisjäännöksenä. Lisäksi on säilynyt<br />
pätkä Saarenpääsyä länteen Ylistaroon menevää tietä<br />
3.3.4 Kaupunkirakenne ja -historia<br />
<strong>Lapua</strong> on osa Seinäjoen seutukuntaa yhdessä Ilmajoen, Jalasjärven, Kurikan, Nurmon,<br />
Seinäjoen ja Ylistaron kanssa. <strong>Lapua</strong>sta on tullut kirkkopitäjä 1581, maalaiskunta<br />
1865 ja kauppala 1964. Kaupunkioikeudet <strong>Lapua</strong> sai 1977. <strong>Lapua</strong>n keskustaajama<br />
on muodostunut <strong>Lapua</strong>njoen ja Nurmonjoen risteyksen tuntumaan, jokilaakson<br />
hyville viljelysmaille.<br />
<strong>Lapua</strong> on kuulunut Kyrön pitäjään ja seurakuntaan. Varhaisin asutus muodostui jokien<br />
risteykseen kirkon tienoille 1400-luvulla. Alueella on ollut vain kaksi ryhmäkyläksi<br />
luokiteltavissa olevaa kylää: kirkonkylä ja Saarenkylä. Joki oli pitkään tärkein<br />
kulkureitti, jota pitkin mm. terva kuljetettiin rannikon satamiin. Varhaisimmat tiet seurailivat<br />
jokia. Rautatieliikenne alkoi <strong>Lapua</strong>lla 1885.<br />
Asukkaat saivat toimeentulonsa maanviljelyksestä, karjanhoidosta ja tervanpoltosta.<br />
Vuonna 1413 <strong>Lapua</strong>lla oli noin 10 taloa ja 1546 jo 68 taloa. Alueen asutus koostui<br />
pääosin yksittäistaloista. Vanhimmat asuinpaikat ovat rakennetuilla alueilla tai edelleen<br />
käytössä tilakeskuksina (Turja, Liuhtari, Huhtala, Viitala, Sippola ja Kojola).<br />
Vauraimpiin taloihin kuului jopa 30 ulkorakennusta. Keskustan itäpuolella Huhtalankoskessa<br />
on ollut 1600-1700 luvuilla useita myllyjä ja edelleenkin yhden myllyn rapistuvat<br />
rakennukset. Muita myllyihin liittyviä rakenteita ei ole jäljellä.<br />
1800-luvun lopulle tultaessa asutus oli laajentunut jokivarsille taloryhmiksi, paikoin<br />
lähes yhtenäisiksi nauhakyliksi. Kauppojen perustamisen myötä kirkon ja pappilan<br />
ympäristö eli Isokylä tiivistyi ja alue alkoi erota yhä selvemmin ympäröivästä maaseutualueesta.<br />
Vuosikymmenien kuluessa Isokylästä muodostui kauppalan, myöhemmin<br />
kaupungin keskusta.<br />
Joen risteyksessä ovat olleet vanhat kirkot, joista ensimmäinen vuonna 1558 rakennettu<br />
sijaitsi Turjan töyräällä, toinen nykyisen matkailupuutarhan alueella ja viides,<br />
Engelin 1827 suunnittelema kirkko nykyisellä paikallaan.<br />
Ennen 1900-lukua rakennettua rakennuskantaa on jäljellä vain kirkon ympäristössä<br />
joen molemmin puolin. 1900-luvun alkupuoli oli voimakasta kaupungistumisen aikaa<br />
ja keskustan Kauppakadun elinkeinoelämä oli vilkasta. Ensimmäinen asemakaava<br />
olikin kaupunkimainen. Aikakauden edustavimpia rakennuksia ovat kaupungintalo,<br />
nuorisoseurantalo ja patruunatehdas. Myös Siirilän asuinalue rakentui noihin aikoihin.<br />
9
10<br />
Sotien jälkeen <strong>Lapua</strong>sta tehtiin kauppala 1964 ja kaupunki 1977. Jälleenrakennuskauden<br />
asuinrakentaminen kohdistui edelleen Siirilään, Honkimäelle, Koskikylään,<br />
Huhtalaan ja Koveroon. Koulurakennuksia laajennettiin ja perustettiin uusia oppilaitoksia.<br />
Kauppakatu kehittyi ja liikenne oli vilkasta. Väkiluku oli korkeimmillaan 1960luvulla.<br />
Palvelujen kehittyessä tarvittiin uusia kerrostaloalueita kuten Kiviristi, koulujen<br />
laajennuksia, uimahalli ja virastotalo.<br />
Rakentamisen mittakaava suureni ja moderni rakentamistyyli, laatikkomainen funktionalismi<br />
ilmeni mm. kaupparakennuksissa. Perinteinen kaupunkirakenne alkoi rikkoutua.<br />
Asutus ja palvelut hajautuivat kaupunginosiin, jotka ovat <strong>Lapua</strong>lla kuitenkin<br />
hyvin lähellä keskustaa. Terveys- ja hoivapalvelut sijoittuivat Liuhtarin kaupunginosaan<br />
ja pienyritykset levittäytyivät pääteiden varteen Alangon alueelle. Lämpövoimala<br />
rakennettiin 2000-luvulla radan taakse keskustaan ja tilaa vievän kaupan toi<br />
minnot ovat siirtymässä Honkimetsän kauppakeskukseen ohikulkutien varteen.<br />
Vanha keskusta on kuitenkin säilyttänyt elinvoimaisuutensa ja siellä on selkeitä toiminnallisia<br />
ja rakenteellisia aluekokonaisuuksia kuten kirkon ja patruunatehtaan ympäristöt,<br />
kauppakadun varsi, keskustan puistoakseli ja jokirannan vehreä puistovyöhyke.<br />
Selkeitä reittejä ovat vanhat rantatiet, jonka osa kauppakatu on. Uudempi<br />
päätieverkko tukee hyvin alueiden toimintoja. Alueella on myös paljon avoimia näkymäpaikkoja,<br />
kun peltojen yli avautuu keskustassa lähinäkymiä ja sivummalla rauhoittavia<br />
pelto- ja jokinäkymiä. Maiseman ja rakenteen vaihtelevuus onkin yksi alueen<br />
vetovoimatekijöistä.<br />
Toiminnallisia solmukohtia ovat pääteiden risteysalueet ja maamerkkejä/ nähtävyyksiä<br />
vanhat rakennukset kuten kirkko, kaupungintalo ja asemanseudun korkeat siilot.<br />
Hoitamattomia, keskeneräisiä alueita on ratapihan ympäristössä.
<strong>Lapua</strong>n tuomiokirkko on perinteinen maamerkki, jonka kanssa uudempi korkea rakentaminen kilpailee huomiosta.<br />
(kuva Anne Ojanperä).<br />
3.3.5 Kulttuuriympäristöselvitys<br />
Suunnittelualueelle laadittiin kulttuurihistoriallisesti merkittävien alueiden ja kohteiden inventointi<br />
vuosina 2009-2010 kaupungin toimesta.<br />
Rakennetun kulttuuriympäristön valtakunnallisesti arvokkaita alueita <strong>Lapua</strong>lla on kolme: <strong>Lapua</strong>n<br />
tuomiokirkko ympäristöineen, <strong>Lapua</strong>n rautatieasema ja <strong>Lapua</strong>n patruunatehdas eli<br />
Vanha Paukku.<br />
- Kirkon alueeseen kuuluvia rakennuskohteita ovat <strong>Lapua</strong>n tuomiokirkko, Virranniemen<br />
pappila, entinen apteekki, seurakuntatalo, Entinen Ylängön talo, Raparanta, 50-luvun asuintalo,<br />
Hautanen, Jokilaakson matkailupuutarhan alue, Alajoki eli Filpula, ja Herättäjän toimitalo<br />
eli Kosola.<br />
11
- Rautatieaseman alueeseen kuuluvat rautatieasema ja Ratapolun kolme asuintaloa piharakennuksineen.<br />
- Patruunatehtaan alueeseen kuuluvat ruokala, isotehdas, lämpökeskus, paja, makasiini,<br />
muuntaja, työkalutehdas, lataamo, lyijylankaosasto/ampumaradat.<br />
-<br />
Maakunnallisesti arvokkaita aluekokonaisuuksia ovat Siirilän asutusalue, Koulualue, Simpsiön<br />
hautausmaa kappeleineen, Talvitien taloryhmä <strong>Lapua</strong>njokivarressa, Nuorisotalo, Lahden<br />
maatilapihapiiri, <strong>Lapua</strong>n kaupungintalo, Kiviristin muistomerkki, Riippusilta, Antila, Honkimäki<br />
ja Annalan teollisuusalue.<br />
Paikallisesti arvokkaita aluekokonaisuuksia on 5 kpl: Saaren taloryhmä, Siirilän eteläosa,<br />
Tikantien alue, Huhtalantie eteläpuolinen omakotialue ja Honkimäen omakotialue.<br />
Paikallisesti merkittäviä pihapiirikohteita ovat Jukantupa, Marttala, Poutuntie 26, Ilkan pihapiiri,<br />
Ritamäen koulu, Ritamäen lava, Latomäen sähkön talo, S-kaupan viljavarasto ja varastorakennus,<br />
Suutalan-Honkalan pihapiiri, Teorantien kerrostalot, Laitisen paja, Ränkimäen ulkomuseoalue,<br />
Liuhtarin koulu, Ketolan taloryhmä, Hantulan taloryhmä, Vähämäki, Siiriläntie<br />
5, Siiriläntie 9, Siirilän pappila, Marielund, Vaurio, <strong>Lapua</strong>n ensimmäisen kirkon muistomerkki,<br />
Vasunmäentie 92 ja 94, Saarenkankaan pumppauskoppi, Poutun koulu, Ala-Annala, Lankilankosken<br />
mylly, Alanurmon koulu, Rinta-Klemettilä ja Kaara.<br />
12
3.4 Suunnittelutilanne<br />
<strong>Lapua</strong>n kaupunki sijaitsee Etelä-Pohjanmaalla valtateiden 19, 16 ja 66 varrella. <strong>Lapua</strong>lta on<br />
matkaa Helsinkiin 380 km, Vaasaan 80 km ja Seinäjoelle noin 25 km. <strong>Lapua</strong>n väestönmäärä<br />
on kasvanut viimeiset kuusi vuotta. Kaupungissa ollaankin tilanteessa, jossa on tarpeellista<br />
tarkastella kasvua ja tasapainoista maankäyttöä sekä <strong>Lapua</strong>n asemaa ja roolia osana Seinäjoen<br />
kehittyvää kaupunkiseutua.<br />
<strong>Lapua</strong>n kaupungin pinta-ala on 751,1 km2, josta vettä 13,6 km2. <strong>Lapua</strong> kuuluu Länsi-<br />
Suomen lääniin ja Etelä-Pohjanmaan maakuntaan. <strong>Lapua</strong> on osa Seinäjoen seutukuntaa<br />
yhdessä Ilmajoen, Jalasjärven, Kurikan, Nurmon, Seinäjoen ja Ylistaron kanssa.<br />
<strong>Lapua</strong>sta on tullut kirkkopitäjä 1581, maalaiskunta 1865 ja kauppala 1964. Kaupunkioikeudet<br />
<strong>Lapua</strong> sai 1977.<br />
<strong>Lapua</strong>n infrastruktuuri<br />
<strong>Lapua</strong>n kaupunki sijaitsee Etelä-Pohjanmaalla valtateiden 19, 16 ja 66 varrella. <strong>Lapua</strong>lta on<br />
matkaa Helsinkiin 380 km, Vaasaan 80 km ja Seinäjoelle noin 25 km.<br />
<strong>Lapua</strong>n kaupungin pinta-ala on 751,1 km2, josta vettä 13,6 km2. <strong>Lapua</strong> kuuluu Länsi-<br />
Suomen lääniin ja Etelä-Pohjanmaan maakuntaan<br />
Etelä-Pohjanmaan maakuntasuunnitelman mukaan <strong>Lapua</strong> kuuluu asutusrakenteessa maakunnan<br />
ydinalueisiin. <strong>Lapua</strong> liittyy kiinteästi Seinäjoen kaupunkiverkkoon, mutta ydinalue<br />
rajoittuu kuitenkin kaupungin keskustaan ja Seinäjoentien varteen. Muut alueet ovat hajaasutusaluetta.<br />
Asutusrakenne on laajentunut 2000-luvulla. <strong>Lapua</strong>lla on esim. vuonna 2007 myönnetty rakennuslupia<br />
145 kappaletta asuntoihin. Rakennusluvat jakaantuvat seuraavasti: 51 omakotitaloa,<br />
13 rivitaloa, 3 kerrostaloa ja 233 muuta rakennusta. Yhteensä asuntoja valmistui 91<br />
kappaletta.<br />
Keskusta lähialueineen on voimakkaimman rakentamisen aluetta. Kyläalueista <strong>Lapua</strong>njokivarsi<br />
sekä Seinäjoen suunta ovat myös melko voimakkaan rakentamisen alueita. Kuitenkin<br />
myös muille kyläalueille on tullut muutamia uusia omakotitaloja.<br />
<strong>Lapua</strong>lla on noin 650 kesämökkiä (Tilastokeskuksen mukaan). Määrä on laskenut 2000luvulla,<br />
mikä johtunee kesämökkien muuttamisesta vakituiseen asumiskäyttöön.<br />
13
3.4.1 Nykyinen kylä- ja kaupunkikuva<br />
Suunnittelualueen kylä- ja kaupunkikuva on vielä suhteellisen selkeä. Kaupunkikeskustan ja<br />
jokivarren nauhakylien rakenne ja vaihettumiskohta on selkeästi havaittavissa. Jokilaaksojen<br />
vanhat rantatiet ja niiden varren asutus viljelylakeuksineen on hyvin säilynyt <strong>Lapua</strong>njokilaaksossa<br />
ja Nurmonjokilaaksossa, Alajoen varren asutus on jo alkanut tiivistymään liiallisesti<br />
kun näkymät joelle peittyvät ja uusi rakennuskanta vanhojen välissä luo kyläkuvaan sekavuutta.<br />
Asemakaavoitetut alueet sijoittuvat tiiviiksi rykelmäksi keskustan ympärille eikä irrallisia ”satelliitteja”<br />
ole häiritsevästi. Peltoaukeat asemakaava-alueiden välissä antavat taajamakuvaan<br />
maaseututaajamaan sopivaa väljyyttä – ne korvaavat puiston. Myös taajaman keskustassa<br />
on avointa peltomaisemaa aseman taustalla. Sijainnista johtuen alueen rakentamattomuus ei<br />
haittaa taajamakuvaa vaan mieluummin antaa sille väljyyttä ja toimii maamerkkinä muuten<br />
niin tasarakeisessa taajamassa.<br />
Ydinkeskusta on rakentunut kaupunkimaiseksi ja on ympäristöltään hyvin hoidettu ja mittakaavaltaan<br />
inhimillinen. Vanha rakennuskanta antaa paikkakunnalle ajallista ulottuvuutta ja<br />
arvokkuutta. Paikoin on rakennuksia vajaakäytöllä, mutta kaupunkiinhan kuuluu jatkuva muutos,<br />
kukoistus ja taantumus rinnakkain. Ydinkeskustan katuverkko on nykyisellään hieman<br />
sekava ja jäsentymätön. Muuten päätieverkko on selkeä mutta asuntoalueiden kokoojatietasolla<br />
taas on paikoin, erityisesti vanhoilla asuntoalueilla, jäsentymättömyyttä.<br />
Aluekokonaisuudet eli eri aikakausien rakennuskanta rajautuu ja hahmottuu peltoaukeiden<br />
avulla. Selkeitä laajoja puistovyöhykkeitä ei ole vaan ne ovat sirpaloituneita paloja tai akseleita<br />
rakenteen sisällä ja reunoilla. Taajamakuvaa hahmotetaan pääasiassa tieverkkoa pitkin<br />
liikkumalla ja nyt paikan tunnistaminen on vielä mahdollista jokia reunustavan puukujan ja<br />
peltoaukeiden avulla. Keskustassa on useita maamerkkirakennuksia ja siltoja, joiden avulla<br />
paikat hahmottuvat selkeästi.<br />
14
3.4.2 Liikenne<br />
<strong>Lapua</strong> sijaitsee liikenteellisesti keskeisellä paikalla valtateiden 16 ja 19 risteyksessä.<br />
<strong>Lapua</strong> on keskeisellä paikalla myös ratayhteyden suhteen, sillä Pohjanmaan rata<br />
kulkee <strong>Lapua</strong>n kautta. Lähin lentoasema on Seinäjoella.<br />
<strong>Lapua</strong>n liikennemäärät näkyvät kartalla. Liikennemäärät ovat kasvaneet etenkin<br />
Seinäjoen ja Kauhavan suuntaan vuodesta 2002.<br />
<strong>Lapua</strong>n alueen liikennettä on käsitelty myös Etelä-Pohjanmaan joukkoliikenteen<br />
strategiassa sekä Junan käyttö <strong>Lapua</strong>n ja Kauhavan rautatieasemien vaikutusalueella<br />
–tutkimuksessa. Junan käytön tutkimuksen mukaan <strong>Lapua</strong>n aseman junavuoroja<br />
pidetään riittämättömänä (helmikuu 2008). Joulukuussa 2008 onkin tullut lisää<br />
vuoroja.<br />
3.4.3 Yhdyskuntatekniikka<br />
Kaikki asemakaavoitetut alueet ovat kunnallistekniikan piirissä. Myös haja-asutusalueilla on<br />
vesijohtoverkosto jokaiseen talouteen. Ala-Nurmosta keskustaan on olemassa runkoviemäri,<br />
johon uusi asutus voidaan liittää. Itärannalla ei ole valmista jätevesiverkostoa.<br />
Saarenkankaan pohjavesialueella on kaksi vedenottamoa, josta puhdas vesi johdetaan verkostoon.<br />
Jäteveden puhdistamo on Kiviniemessä suunnittelualueen luoteiskulmalla. Puhdistamo<br />
on vasta uudistettu ja siinä käytetään biologista vedenpuhdistusmenetelmää.<br />
15
Jätteiden lajittelua hoitaa Kuusakoski Oy Jouttikallion teollisuusalueella.<br />
3.4.4 Maanomistus<br />
Kaupungin omistamat maat on esitetty seuraavalla kartalla (kartan lähde: <strong>Lapua</strong>n kaupunki):<br />
16
3.4.5 Suunnittelutilanne<br />
Valtakunnalliset alueidenkäyttö<strong>tavoitteet</strong><br />
Yleiskaavaa laadittaessa on otettava huomioon valtioneuvoston päättämän valtakunnalliset<br />
alueidenkäyttö<strong>tavoitteet</strong>. Valtioneuvoston päätöksessä valtakunnalliset<br />
alueidenkäyttö<strong>tavoitteet</strong> on jaettu kuuteen asiakokonaisuuteen:<br />
1. toimiva aluerakenne<br />
2. eheytyvä yhdyskuntarakenne ja elinympäristön laatu<br />
3. kulttuuri- ja luonnonperintö, virkistyskäyttö ja luonnonvarat<br />
4. toimivat yhteysverkostot ja energiahuolto<br />
5. Helsingin seudun erityiskysymykset<br />
6. luonto- ja kulttuuriympäristöinä erityiset aluekokonaisuudet.<br />
Näistä kaksi viimeistä eivät koske <strong>Lapua</strong>a.<br />
Maakuntakaava<br />
Etelä-Pohjanmaan maakuntakaavassa luodaan tulevaisuuden linjauksia koko maakuntaa<br />
koskevalle maankäytölle. Maakuntakaava ohjaa kuntien yleis- ja asemakaavoitusta.<br />
Maakuntakaavan mukaan <strong>Lapua</strong> on seutukuntakeskus. <strong>Lapua</strong>lla on keskustan<br />
taajaman lisäksi merkittäviä kyläalueita. <strong>Lapua</strong>lla on lisäksi maaseudun ja<br />
teollisuuden kehittämisen kohdealueita, matkailun vetovoima-aluetta, turvetuotantovyöhykkeitä,<br />
parannettavia tieosuuksia. Maakuntakaavakartan ote ja merkintöjen selitykset<br />
ovat liitteenä.<br />
LIITE I: Maakuntakaava<br />
<strong>Lapua</strong>a koskevat seuraavat maakuntakaavan kehittämisperiaatemerkinnät:<br />
Maaseudun kehittämisen kohdealue mk-2 (<strong>Lapua</strong>njokilaakso, <strong>Lapua</strong>n-Kauhavan<br />
Alajoki,Nurmonjokilaakso)<br />
17
Suunnittelumääräys mk-2:<br />
Alueen suunnittelussa tuetaan hyvien peltoaukeiden säilyttämistä viljelykäytössä ja kulttuurimaiseman<br />
kehittämisedellytyksiä sekä maatilataloutta ja sen liitännäiselinkeinoja. Alueilla<br />
tulee kiinnittää erityistä huomiota laajenevan asutuksen ja tilaa vaativien elinkeinojen, kuten<br />
teollisuuden ja suurimuotoisen eläintuotannon, välisten maankäyttötarpeiden yhteensovittamiseen.<br />
Asutuksen sijoittumista tulee ohjata olemassa olevia kyliä ja taajamia tukevaksi. Uudet<br />
tielinjaukset on sovitettava alueen kulttuuriympäristön ja maiseman erityispiirteisiin.<br />
Merkinnän kuvaus: Merkinnällä osoitetaan hyvien peltoaukeiden ja kulttuurimaiseman säilymistä<br />
tukevia sekä kyläverkostoa laajenevan asutusta ja maaseudun muuttuvia elinkeinoja<br />
koskevia kehittämispolitiikan alueidenkäytöllisiä periaatteita. Suunnittelumääräys ei muodosta<br />
rakentamisrajoitusta eikä sen perusteella tehdä suunnittelutarveratkaisuja, vaan se määräytyy<br />
muiden ao. lainkohtien mukaan.<br />
Teollisuuden kehittämisen kohdealue (<strong>Lapua</strong>)<br />
Suunnittelumääräys:<br />
Aluevarauksia tehtäessä ja asema- ja yleiskaavoja laadittaessa toimitaan kestävän kehityksen<br />
periaatteen mukaisesti olemassa olevia alueita laajentaen. Toimintojen sijoittelu on tehtävä<br />
siten, että alue- ja yhdyskuntarakenteen kannalta tärkeiden pääteiden liikenneturvallisuus<br />
ja toiminnalliset vaatimukset turvataan.<br />
Merkinnän kuvaus: Merkinnällä osoitetaan maakunnallisesti tai seudullisesti merkittäviä teollisuuden<br />
alueidenkäytöllisiä ulottuvuuksia. Kehittämisperiaate pohjautuu aluerakenteeseen<br />
sekä seutukuntien teollisuuden erikoistumisaloihin ja niille on keskittynyt tai suunnitellaan<br />
keskitettävän merkittävää teollisuustoimintaa.<br />
Matkailun vetovoima-alue (<strong>Lapua</strong>njokilaakso)<br />
Suunnittelumääräys:<br />
Alueen suunnittelussa tuetaan kuntien, seutukuntien ja ylimaakunnallisten virkistysalueiden<br />
ja matkailualueiden muodostamia verkostoja ja niiden kehittämistä kokonaisuuksina. Kehittämistoimien<br />
tulee liittyä maakunnan matkailuelinkeinojen maankäytöllisten edellytysten tukemiseen<br />
sekä virkistykseen soveltuvien alueiden riittävyyden turvaamiseen. Kyrönjokilaakson<br />
ja <strong>Lapua</strong>njokilaakson matkailun vetovoima-alueilla alueen runkoreittien suunnittelussa<br />
tulee hyödyntää jokilaaksoissa tai niiden läheisyydessä sijaitsevat virkistysalueet ja –kohteet,<br />
kulttuurimaisemat ja rakennettu kulttuuriympäristö.<br />
Merkinnän kuvaus: Merkinnällä osoitetaan matkailun tai virkistyksen kehittämisen alueidenkäytöllisiä<br />
periaatteita.<br />
Merkittävästi parannettava tieosuus<br />
Suunnittelumääräys:<br />
Tielinjaus on sovitettava ympäristöön ja maisemaan. Kevyt liikenne on otettava huomioon<br />
tielinjauksia suunniteltaessa ja kevyen liikenteen väyliä on osoitettava tarpeellisiin kohtiin.<br />
Koskee <strong>Lapua</strong>lla valtatietä 19 välillä Seinäjoki-<strong>Lapua</strong>. Valtatien muuttaminen 4-kaistaiseksi<br />
keskellä olevalla kaiteella erotettuna tai muilla vastaavilla toimenpiteillä. Ko. yhteysväli on<br />
tiepiirin vilkkaimpia (12057 ajon./vrk /Nurmo – 8187 ajon./vrk / <strong>Lapua</strong>) ja liikennemäärät tulevat<br />
edelleen voimakkaasti kasvamaan, ja jo nyt <strong>Lapua</strong>n ja Seinäjoen väli on ruuhkautunut ja<br />
siellä on paljon liikenneonnettomuuksia.<br />
18<br />
Nopean junaliikenteen rata
Turvetuotantovyöhyke<br />
Suunnittelumääräys I, joka koskee koko maakuntaa:<br />
Turvetuotantovyöhykkeen käytön suunnittelussa on otettava huomioon luonnonsuojelualueet<br />
sekä valtioneuvoston hyväksymät suojeluohjelmat ja -päätökset (LSL 77 §) sekä Natura<br />
2000 –verkosto. Turvetuotantoalueita perustettaessa tuotantoalueista tehdään asianmukaiset<br />
lupahakemukset lainsäädännön edellyttämine ympäristövaikutusten arviointeineen ao.<br />
ympäristölupaviranomaisten käsiteltäväksi.<br />
Turvetuotantoon tulee ottaa ensisijaisesti entisiin tuotantoalueisiin liittyviä soita, ojitettuja soita<br />
tai sellaisia ojittamattomia soita, joiden luonnon- tai kulttuuriarvot eivät ole valtakunnallisesti<br />
tai seudullisesti merkittäviä. Suopohjien jälkikäytön suunnittelussa tulee ottaa huomioon<br />
alueelliset maankäyttötarpeet.<br />
Suunnittelumääräys III:<br />
Seuraavilla vesistöalueilla turvetuotannon suunnittelussa on huomioitava vesistövaikutukset<br />
siten, että kokonaiskuormitus pysyy nykyisellä tasolla.<br />
Suunnittelumääräys IV:<br />
Seuraavilla vesistöalueilla turvetuotannon suunnittelussa on huomioitava vesistövaikutukset<br />
siten, että kokonaiskuormitusta pyritään vähentämään.<br />
Kuntakeskuksen keskustatoimintojen alue<br />
Suunnittelumääräys:<br />
Kuntakeskuksen keskustatoimintojen aluetta kehitetään taajamakuvallisesti eheyttäen kunnan<br />
keskuksena. Vähittäiskaupan suuryksiköiden mitoitus ja sijainti määritellään kunnan<br />
kaavoituksessa.<br />
<strong>Lapua</strong>n keskusta on merkitty seutukuntakeskuksen keskustatoimintojen alueeksi. Maakuntakaavan<br />
muutoksessa (Ympäristöministeriö vahvistanut 5.12.2006) <strong>Lapua</strong>n Honkimäen alueelle<br />
on merkitty vähittäiskaupan suuryksikkö, jonka suunnittelumääräyksen mukaan alueelle<br />
saa sijoittaa myös yksityisiä ja julkisia palveluja sekä hallinnon toimintoja.<br />
km<br />
Vähittäiskaupan suuryksikkö (Honkimäki)<br />
Taajamatoimintojen alue<br />
Teollisuus- ja varastoalue<br />
Moottoriurheilurata (Jouttikallio)<br />
Jätteenkäsittelyalue / jätekeskus<br />
Suunnittelumääräys:<br />
Alue on varattu maakunnallista / seudullista jätekeskusta varten. Alueen suunnittelussa tulee<br />
huolehtia siitä, ettei jätekeskuksen toiminnalla aiheuteta vaaraa pohjavesien likaantumisesta<br />
tai ympäristön pilaantumisesta eikä toiminta vaaranna lentoliikennettä. Alue on suunniteltava<br />
siten, että siellä jätteiden monipuolinen hyödyntäminen ja turvallinen loppusijoittaminen on<br />
mahdollista.<br />
Valtakunnallisesti merkittävä kulttuurihistoriallisesti arvokas kohde<br />
Suunnittelumääräys:<br />
Rakennetut kulttuuriympäristöt on otettava huomioon siten, että varmistetaan näihin liittyvien<br />
arvojen säilyminen yksityiskohtaisemmassa suunnittelussa. Valtakunnallisesti arvokkaisiin<br />
kohteisiin vaikuttavista hankkeista on pyydettävä museoviranomaiselta ja ympäristökeskukselta<br />
lausunto.<br />
19
<strong>Lapua</strong>lla on kulttuuriympäristön tai maiseman vaalimisen kannalta tärkeitä alueita sekä keskustassa<br />
valtakunnallisesti merkittäviä kulttuurihistoriallisesti arvokkaita kohteita (<strong>Lapua</strong>n<br />
tuomiokirkko ympäristöineen, Kauhajärven kyläraitti ja <strong>Lapua</strong>n rautatieaseman alue).<br />
Matkakeskus / julkisen liikenteen vaihtopaikka<br />
Suunnittelumääräys:<br />
Seinäjoen matkakeskuksen ja muiden julkisen liikenteen vaihtopaikkojen aluevarauksissa<br />
sekä liikennejärjestelmäsuunnittelussa on otettava huomioon niiden laajeneminen valtakunnalliseksi<br />
ja maakunnalliseksi verkostoksi.<br />
Ohjeellinen ulkoilureitti<br />
Suunnittelumääräys:<br />
Reitin yksityiskohtainen sijainti tulee suunnitella yhteistyössä maanomistajien ja viranomaistahojen<br />
kanssa.<br />
Ohjeellinen moottorikelkkailun runkoreitti<br />
Suunnittelumääräys:<br />
Reitin yksityiskohtainen sijainti tulee suunnitella yhteistyössä maanomistajien ja viranomaistahojen<br />
kanssa.<br />
Valtatie / kantatie<br />
Suunnittelumääräys:<br />
Tieverkostoja suunniteltaessa ja kehitettäessä on otettava huomioon erityisesti TEN-verkosto<br />
(vt 3), Via Finlandia-käytävä (vt 3 ja vt 19), Keskipohjola – Pietari –käytävä (vt 18) ja Atlantti<br />
– Karjala -käytävä<br />
(Sininen tie / vt 16) sekä kantatieverkosto.<br />
20<br />
Seututie<br />
Yhdystie<br />
Eritasoliittymä / Ohjeellinen eritasoliittymä<br />
Voimajohto 400 kV / 220 kV / 110 kV<br />
Syöttövesijohto tai siirtoviemäri<br />
Siirtoviemärin rarve (Lehtimäeltä ja Kuortaneelta <strong>Lapua</strong>lle)<br />
Merkinnällä osoitetaan kehitettävä jäteveden siirtoyhteys<br />
Ohjeellinen tietoliikenneverkko / -yhteys
Taajatoimintojen alue<br />
Suunnittelumääräys:<br />
Alueen suunnittelussa tulee edistää yhdyskuntarakenteen tiivistämistä, täydennysrakentamista<br />
ja taajamakuvan eheyttämistä.<br />
Ruha on taajamatoimintojen aluetta, Haapakoski, Hellanmaa, Hirvijoki, Kauhajärvi ja Tiistenjoki<br />
ovat kyliä.<br />
Kulttuuriympäristön tai maiseman vaalimisen kannalta tärkeä alue<br />
Suunnittelumääräys:<br />
Kulttuuriympäristön ja maiseman arvot on otettava huomioon siten, että varmistetaan näihin<br />
liittyvien arvojen säilyminen yksityiskohtaisemmassa suunnittelussa. Valtakunnallisesti arvokkaisiin<br />
kohteisiin vaikuttavissa hankkeissa on pyydettävä museoviranomaiselta ja ympäristökeskukselta<br />
lausunto.<br />
Kalliokiviainesten ottamisalue:<br />
Maakuntakaavan muutoksessa (Ympäristöministeriö vahvistanut 5.12.2006) <strong>Lapua</strong>n Honkimäen<br />
alueelle on merkitty vähittäiskaupan suuryksikkö, jonka suunnittelumääräyksen mukaan<br />
alueelle saa sijoittaa myös yksityisiä ja julkisia palveluja sekä hallinnon toimintoja.<br />
Lisäksi <strong>Lapua</strong>n keskusta on merkitty seutukuntakeskuksen keskustatoimintojen alueeksi.<br />
Ruha on taajamatoimintojen aluetta, Haapakoski, Hellanmaa, Hirvijoki, Kauhajärvi ja Tiistenjoki<br />
ovat kyliä. Teollisuus- ja varastoalueita ovat Jouttikallio ja Ritamäki-Liuhtari. <strong>Lapua</strong>lle on<br />
merkitty jätteenkäsittelyn osatoimintoalue, jätevedenpuhdistamo. <strong>Lapua</strong>lla on kulttuuriympäristön<br />
tai maiseman vaalimisen kannalta tärkeitä alueita sekä keskustassa valtakunnallisesti<br />
merkittäviä kulttuurihistoriallisesti arvokkaita kohteita (<strong>Lapua</strong>n tuomiokirkko ympäristöineen,<br />
Kauhajärven kyläraitti ja <strong>Lapua</strong>n rautatieaseman alue). <strong>Lapua</strong>n Simpsiö on loma-asuntoalue.<br />
<strong>Lapua</strong>lla on myös moottoriurheiluradan kohdevaraus.<br />
<strong>Lapua</strong>lla kulkee eritasoisia tieyhteyksiä sekä rautatie. <strong>Lapua</strong> on julkisen liikenteen vaihtopaikka.<br />
Tiestön osalta <strong>Lapua</strong>n ja Seinäjoen välille on merkitty eritasoliittymiä merkittävästi<br />
parannettavalle tieosuudelle. <strong>Lapua</strong>lla kulkee ohjeellisia ulkoilureittejä (runkoreittejä) ja moottorikelkkailun<br />
runkoreittejä. Lisäksi kaupungissa kulkee sähkölinjoja, syöttövesijohto ja siirtoviemäri<br />
sekä tietoliikenneverkko/-yhteys.<br />
Aluevarausten osalta kaupungissa on taajamatoimintojen aluetta, virkistysalueita (Hirvijärvi ja<br />
Simpsiö), luonnonsuojelualueita, FINIBA-alue (Löyhinginneva), Natura 2000-alueita (Järvinevan<br />
metsä, Simpsiö) sekä kalliokiviainesten ottamisalueita.<br />
Yleiskaavat<br />
<strong>Lapua</strong>lla on voimassa 23.10.2003 voimaantullut <strong>Lapua</strong>n keskustan osayleiskaava.<br />
Vaikka<br />
kaava on tuore, on viimeaikainen voimakas kehitys jättänyt kaupungin nykyiset yleiskaavat<br />
vanhentuneiksi sekä sisällön että laajuuden osalta. <strong>Lapua</strong>n väkimäärä on kasvanut viimeiset<br />
kuusi vuotta, joten nykyisessä tilanteessa on tarpeen tarkastella <strong>Lapua</strong>n asemaa ja roolia<br />
osana Seinäjoen kehittyvää kaupunkiseutua.<br />
21
Asemakaavat<br />
<strong>Lapua</strong>lle on laadittu ensimmäinen asemakaava jo 1930-luvulla. Vuosien myötä asemakaavoitus<br />
on laajentunut keskustan ympäristöön niin, että nyt asemakaavoitettua aluetta on keskustassa<br />
noin 934 hehtaaria, Jouttikallion teollisuusalueella 115 ha ja Kiviniemen teollisuusalueen<br />
58 ha.<br />
Jokivarren asuinalueiden pienet asemakaavat, 8 kpl, ovat pinta-alaltaan 2-8 ha.<br />
Keskustan asemakaavan sisällä on 9 pienempää aluetta, joilla ei ole asemakaavaa. Alueiden<br />
pinta-ala vaihtelee 1,4 – 42 hehtaariin.<br />
Tummanruskeat alueet on asemakaavoitettu. Tilastoaluejako on esitetty mustalla pisteviivalla.<br />
Kehityshankkeet<br />
<strong>Lapua</strong> on viime aikoina suuntautunut entistä voimakkaammin Seinäjoen suuntaan. <strong>Lapua</strong><br />
kuitenkin haluaa säilyä vireänä kaupunkiseutuna. <strong>Lapua</strong>lle on menossa useita kehittämishankkeita:<br />
• NovaPark-kauppakeskushanke<br />
• BE-Groupin teräspalvelukeskus<br />
• Metso-Powerin kehittämistoimet<br />
• Nurmo-<strong>Lapua</strong> –välin parantaminen tieliikenteen osalta<br />
• Pohjanmaan radan parantaminen<br />
22
15000<br />
14800<br />
14600<br />
14400<br />
14200<br />
14000<br />
13800<br />
13600<br />
13400<br />
3.4.6 Väestö ja asuminen<br />
<strong>Lapua</strong>lla asui 14 234 henkeä vuonna 2008. Väestö on kasvanut vuodesta 2001, mutta tätä<br />
ennen 1990-luvulla väkiluku on vähentynyt lähes 600 hengellä. Väestömäärä on ollut korkeimmillaan<br />
vuonna 1983, jolloin <strong>Lapua</strong>lla asui yli 14 700 henkeä.<br />
1980<br />
Lähde: Tilastokeskus<br />
<strong>Lapua</strong>n väestömäärän kehitys 1980-2007<br />
1982<br />
1984<br />
1986<br />
1988<br />
1990<br />
1992<br />
1994<br />
1996<br />
1998<br />
2000<br />
2002<br />
2004<br />
2006<br />
15000<br />
14800<br />
14600<br />
14400<br />
14200<br />
14000<br />
13800<br />
13600<br />
13400<br />
Lähde: Tilastokeskus<br />
<strong>Lapua</strong>n väestöennuste 2006-2040<br />
Trendiennuste<br />
Omavaraislaskelma<br />
2006<br />
2008<br />
2010<br />
2012<br />
2014<br />
2016<br />
2018<br />
2020<br />
2022<br />
2024<br />
2026<br />
2028<br />
2030<br />
2032<br />
2034<br />
2036<br />
2038<br />
2040<br />
Vuonna 2009 tehdyn Tilastokeskuksen ennusteen mukaan <strong>Lapua</strong>n väestömäärä tulee kasvamaan<br />
edelleen. Kasvua tapahtuisi koko ennustekauden, vuoteen 2040 siten, että vuonna<br />
2040 <strong>Lapua</strong>lla asuisi 15 295 asukasta. <strong>Lapua</strong>n kasvu tapahtuu sekä kunnan oman väestöpohjan<br />
että muuttoliikkeen ansiosta: omavaraisennuste, joka ei huomioi muuttoliikettä, ennustaa<br />
pienempää kasvua kuin muuttoliikkeen huomioiva trendiennuste. Omavaraisennusteenkin<br />
mukaan alueen väestömäärä lisääntyisi kuitenkin lähes 15 000:een.<br />
<strong>Lapua</strong>n ikärakenne on samantyylinen kuin koko maakunnassa keskimäärin, joskin lasten<br />
osuus väestöstä on hieman korkeampi. Ikärakenteen ennusteen mukaan lasten osuus väestöstä<br />
laskee hieman vuoteen 2040. Vanhusten määrä tulisi nousemaan, erityisesti vanhimman<br />
väestönosan. Työikäisten osuus väestöstä taas laskisi. Ennustettu kehitys on samansuuntainen<br />
koko maakunnassa.<br />
<strong>Lapua</strong> on viime vuosina saanut muuttovoittoa. Tilanne on muuttunut radikaalisti 1990-luvun<br />
lopun muuttotappiovuosista. Tarkasteltaessa muuttoliikettä vuonna 2009 huomataan, että<br />
kaupungista lähtee 15–29-vuotiaita enemmän kuin kaupunkiin tulee. Tämä johtuu luultavasti<br />
nuorten lähdöstä opiskeluihin muille paikkakunnille. Toisaalta tästä seuraavia ikäryhmiä<br />
muuttaa <strong>Lapua</strong>lle enemmän kuin sieltä lähtee pois, mikä voi kieliä alueen houkuttelevuudesta<br />
perheellisille ja työssäkäyville.<br />
11 %<br />
Lähde: Tilastokeskus<br />
<strong>Lapua</strong>n ikärakenne, ennuste 2040<br />
17 %<br />
54 %<br />
18 %<br />
- 14<br />
15 - 64<br />
65 - 74<br />
75 -<br />
<strong>Lapua</strong>n ikärakenne 2007<br />
10 %<br />
18 %<br />
9 %<br />
Lähde: Tilastokeskus<br />
63 %<br />
- 14<br />
15 - 64<br />
65 - 74<br />
75 -<br />
23
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
24<br />
Muuttoliike 2007<br />
Kuntien välinen tulomuutto<br />
Kuntien välinen lähtömuutto<br />
0 - 4<br />
5 - 9<br />
10 - 14<br />
15 - 19<br />
20 - 24<br />
25 - 29<br />
30 - 34<br />
35 - 39<br />
40 - 44<br />
45 - 49<br />
50 - 54<br />
55 - 59<br />
60 - 64<br />
65 - 69<br />
70 - 74<br />
75 -<br />
Lähde: Tilastokeskus<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
-20<br />
-40<br />
-60<br />
-80<br />
-100<br />
-120<br />
-140<br />
-160<br />
1987<br />
Lähde: Tilastokeskus<br />
Kuntien välinen nettomuutto 1987-2007<br />
<strong>Lapua</strong>n kaupungin alueella on eroja siinä, mihin väestö on keskittynyt, millainen ikärakenne<br />
on alueilla, sekä missä asukasmäärä on lisääntynyt ja missä vähentynyt. Keskustaajaman<br />
osayleiskaavoitettavat alueet ovat väestörikkaita alueita, joissa väestön ikärakenne vaihtelee.<br />
Osayleiskaavoitettavilla alueilla on yhteensä noin 9 260 asukasta, joka on jakaantunut siten,<br />
että kaupunkikeskustan liike- ja asumisalueella on vajaa 3 200 asukasta, keskustaajaman<br />
asumis- ja työpaikkavyöhykkeellä taas vajaa 6 200 asukasta. Ydinkeskustassa on vanhusvoittoisia<br />
alueita, mutta myös joitain lapsirikkaita kohteita. Keskusta ja sen lähialueet sekä<br />
jokilaakso taas ovat pääosin väestönlisäyksen alueita. Ainoastaan Kiviniemen alueella väestö<br />
on vähentynyt reilummin 2000-luvulla, mutta alueen väestömäärä on pieni (reilu 20 henkeä).<br />
<strong>Lapua</strong>n kaupungin sisäinen muutto on myös runsasta. Tämä vaikuttaa osaltaan aluerakenteeseen.<br />
Seuraava kartta näyttää, kuinka sisäisen muuton suunta on haja-alueilta kaupungin<br />
keskustaan. Keskusta ympäristöineen, myös Kauhajoen suuntaan, on saanut väestöä lisää.<br />
Tämän voidaan olettaa muuttavan myös osa-alueiden väestön ikärakennejakaumia.<br />
1989<br />
1991<br />
1993<br />
1995<br />
1997<br />
1999<br />
2001<br />
2003<br />
2005<br />
2007
3.4.7 Elinkeinot ja työpaikat<br />
Alkutuotanto<br />
<strong>Lapua</strong>lla maatalous on vahvaa, vaikkei se suhteelliselta osuudeltaan nousekaan erityisesti<br />
esille. <strong>Lapua</strong>n työpaikoista maa- ja metsätaloudessa on reilu 10 %, mikä on suurempia kaupunkiseutuja<br />
runsaampaa, mutta perinteisiä maaseudun ydinalueita vähäisempää. <strong>Lapua</strong>n<br />
eläinsuojien rakennusluvat vuodesta 1995 näyttävät, että karjankasvatusta on runsaasti <strong>Lapua</strong>njoen<br />
laaksossa, mutta myös Hirvijoen varrella.<br />
Suunnittelualueella on 18 maatilaa joista 7 kpl kooltaan maatalouden suuryksiköitä: kolme<br />
siipikarjatilaa ja 4 lypsykarjatilaa. Suuryksiköiden lisäksi on yksi pienempi siipikarjatila, 4 lypsykarjatilaa,<br />
yksi sikala ja 5 hevostilaa, joista yksi isompi 27 hevosen talli kaava-alueen reunalla.<br />
Tavoitteena on turvata maatalouden jatkuvuus ja estää haja-asutuksen leviäminen elinkeinoalueille.<br />
Ohjeellinen suojavyöhyke osoittaa alueen, jolle ei tulisi sijoittaa maatilaan kuulumatonta<br />
rakentamista.<br />
Kotieläintalouden suuryksiköksi luetaan tuotantoyksikkö, jonka toiminta vaatii ympäristönsuojelulain<br />
mukaisen ympäristöluvan eläinmääränsä perusteella. Ympäristölupa tarvitaan eläinsuojalle,<br />
joka on tarkoitettu vähintään:<br />
- 30 lypsylehmälle, 80 lihanaudalle<br />
- 60 täysikasvuiselle emakolle, 210 lihasialle<br />
- 60 hevoselle tai ponille<br />
- 160 uuhelle tai vuohelle<br />
- 2700 munituskanalle tai 10 000 broilerille<br />
- 250 siitosnaarasminkille tai –hillerille<br />
- 50 siitosnaarasketulle tai –supille tai muulle –turkiseläimelle<br />
Suojavyöhykkeiden määrittelyssä on käytetty apuna julkaisua Maatalousmerkinnät ja –<br />
määräykset kaavoituksessa, 2001, ja Oulun seudun ympäristöviraston suosituksia.<br />
Ympäristölupavelvolliset tilat edellyttävät 200 m ja suuryksiköt 400-500m suojavyöhykettä.<br />
Sikala edellyttää 400-500 m suojavyöhykettä. Yleisen merkintäohjeen mukaan sikalan,<br />
minkki- ja kettutarhojen etäisyyden tulee olla vähintään 100 metriä jos eläimiä on joitakin<br />
kymmeniä, 500 m jos eläimiä on satoja ja 1000 m jos eläimiä on tuhansia.<br />
25
Jalostus<br />
<strong>Lapua</strong>lla teollisuutta on runsaasti, joka neljäs työpaikka on teollisuudessa. Teollisuuden rakennusluvat<br />
ovat keskittyneet vuoden 1995 jälkeen keskustaan ja sen lähialueille, muutamia<br />
teollisuusrakennuksia on syntynyt myös kyliin (Ruha, Myllykoski, Hellanmaa, Tiistenjoki ja<br />
Kauhajärvi). Muun maakunnan mukana <strong>Lapua</strong> on merkittävä elintarviketeollisuuden, metallija<br />
teknologiateollisuuden sekä ja hyvinvointialan keskittymä. <strong>Lapua</strong>lla on erityisesti panostettu<br />
energiateollisuuteen.<br />
Työpaikkojen määrä on noussut selvästi 1990-luvun puolivälin tilanteesta. Viime vuosina on<br />
”sahattu” lähes paikallaan, mutta parina viime vuonna on ollut nousua. <strong>Lapua</strong>n työpaikkaomavaraisuus<br />
on suhteellisen korkea. <strong>Lapua</strong>lla ja muuallakin Etelä-Pohjanmaalla on vahva<br />
yrittäjäkulttuuri ja runsaasti yrityksiä väestöpohjaan nähden. Alueella on erityisesti pienyrittäjyyttä<br />
sekä maatalousyrittäjyyttä.<br />
<strong>Lapua</strong>lla on 2000-luvulla ollut enemmän aloittaneita yrityksiä kuin lopettaneita. Näin ollen<br />
<strong>Lapua</strong>n yrityskanta on kasvanut.<br />
<strong>Lapua</strong>n suurin työnantaja on kaupunki. Tämän jälkeen suurimpina työllistäjinä ovat keskisuuret<br />
yritykset.<br />
26<br />
Suurimmat työnantajat <strong>Lapua</strong>lla Työntekijöitä<br />
<strong>Lapua</strong>n kaupunki 905<br />
Metso Power Oy, <strong>Lapua</strong>n tehdas 207<br />
Nammo <strong>Lapua</strong> Oy 142<br />
Härmänmaan ammatti-instituutti 85<br />
Veljekset Ala-Talkkari Oy 85<br />
<strong>Lapua</strong>n poliisilaitos 63<br />
<strong>Lapua</strong>n tmk-seurakunta 57<br />
<strong>Lapua</strong>n Nahka Oy 56<br />
BE Group Oyj 51<br />
<strong>Lapua</strong> Ketjut Oy 45<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Lähde: Tilastokeskus<br />
<strong>Lapua</strong>n yritykset 2000-luvulla<br />
Aloittaneita<br />
Lopettaneita<br />
Yrityskanta<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007<br />
1000<br />
950<br />
900<br />
850<br />
800<br />
750<br />
700
Työttömyysaste <strong>Lapua</strong>lla on käynyt reilussa 18 %:ssa vuonna 1995, mutta tällä hetkellä kunnassa<br />
vallitsee lähes täystyöllisyys: työttömien osuus työvoimasta toukokuussa 2008 oli 4,1<br />
% 4 . Etelä-Pohjanmaalla, erityisesti <strong>Lapua</strong>n alueella on perinteisesti paljon ”miestyöpaikkoja”.<br />
<strong>Lapua</strong> on pyrkinyt murtamaan tätä perinnettä viime vuosina. <strong>Lapua</strong>lle on myös houkuteltu<br />
työvoimareserviä mm. Härmänmaan ammattiopiston venäläisten opiskelijoiden kautta. <strong>Lapua</strong>n<br />
uudet, suunnitellut investoinnit (mm. Simpsiö ja NovaPark) toisivat uusia työpaikkoja, arvion<br />
mukaan Simpsiöön lyhyellä tähtäimellä 600 ja pitkällä 300 uutta työpaikkaa, NovaParkiin<br />
taas noin 1 200 uutta työpaikkaa sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä 5<br />
.<br />
Palvelut<br />
Nyt osayleiskaavoitettavilla alueilla on yhteensä kahdeksan koulua: Poutun koulu, Ritamäen<br />
koulu, Keskuskoulu, Hautasen koulu, Liuhtarin koulu ja Alanurmon koulu sekä <strong>Lapua</strong>n yläaste<br />
ja lukio. Lisäksi alueella on 13 päiväkotia tai ryhmäperhepäiväkotia: päiväkodit Kissankello,<br />
Liuhtari, Päiväranta, Esikot ja Mustikka sekä ryhmäperhepäiväkodit Kirsikka, Päivänsäde<br />
ja Menninkäinen, Jokiranta, Välilä, Karpalo, Siirilä ja Sylipaikka, Marjapulla sekä uusi ryhmäperhepäiväkoti.<br />
Koko <strong>Lapua</strong>n kaupungissa oli yhteensä 13 ala-astetta ja yksi yläaste vuonna 2007. Peruskouluissa<br />
oppilaita oli ala-asteilla yhteensä 1 134 ja yläasteella 555. Lisäksi <strong>Lapua</strong>n lukiossa<br />
oli 271 oppilasta. Nyt osayleiskaavoitettavilla alueilla sijaitsee lisäksi Härmänmaan ammattiinstituutti,<br />
joka kuuluu SEDU-koulutuskeskukseen (638 oppilasta) ja <strong>Lapua</strong>n kristillinen opisto<br />
(151 oppilasta). Ammatillinen koulutustarjonta käsittää perustutkinnot liiketalouden, matkailun,<br />
catering-alan, kotitalous ja kuluttajapalvelujen, kotitalousopetuksen, autoalan, kone- ja<br />
metallialan, talotekniikan, rakennusalan, sähkö- ja automaatiotekniikan sekä tieto- ja tietoliikennetekniikan<br />
aloilta. <strong>Lapua</strong>lla on myös musiikkiopisto (225 oppilasta) ja kansalaisopisto<br />
(2 900 oppilasta).<br />
<strong>Lapua</strong>n kouluverkkoselvityksen mukaan vuosina 2008–2015 perusopetuksen ja luokkamuotoisen<br />
erityisopetuksen määrä vähenee hieman:<br />
Perusopetuksen ja luokkamuotoisen<br />
erityisopetuksen määrä<br />
(esikouluikäiset ei mukana)<br />
Koulunsa<br />
aloittavat oppilaat<br />
Ala-asteiden oppilasennusteet<br />
2008–2009 1 597 172 985<br />
2009–2010 1 572 179 982<br />
2010–2011 1 568 167 991<br />
2011–2012 1 571 192 1 044<br />
2012–2013 1 567 183 1 061<br />
2013–2014 1 540 143 1 029<br />
2014–2015 1 546 158 1 022<br />
Kouluista Alanurmon koululla on ongelmia rakennuksen kanssa, kaupungissa onkin esitetty<br />
uutta koulurakennusta alueelle. Tämä mahdollistaisi myös oppilasmäärän kasvattamisen ja<br />
erityisopetuksen järjestämisen. Ennusteen mukaan oppilasmuutoksia tapahtuu nyt osayleiskaavoitettavilla<br />
alueilla Alanurmon, Liuhtarin ja Ritamäen kouluissa, joissa oppilasmäärä ensin<br />
laskee, mutta kääntyy sitten nousuun. Keskuskoulun ja Poutun oppilasmäärän ennustetaan<br />
vähenevän 6<br />
.<br />
4<br />
Etelä-Pohjanmaan TE-keskuksen mukaan<br />
5<br />
Hannu Törmä ja Juha Honkatukia (2005). <strong>Lapua</strong>n kaupungin Simpsiö- ja NovaPark -hankkeiden<br />
aluetaloudelliset vaikutukset.<br />
6<br />
Kouluverkkosuunnitelma<br />
27
Etelä-Pohjanmaan maakuntakaavan mukaan väestön koulutustaso on Etelä-Pohjanmaalla<br />
maamme matalimpia. Tilastokeskuksen koulutustasomittaimen mukaan eteläpohjalaiset ovat<br />
suorittaneet keskimäärin 2,5 vuotta perusasteen jälkeistä tutkintoon johtavaa koulutusta. Etelä-Pohjanmaalla<br />
alueelliset erot ovat kuitenkin huomattavat. Maakunnan väestön koulutustaso<br />
on nousujohteinen, ja Etelä-Pohjanmaalla on panostettu koulutukseen merkittävästi. <strong>Lapua</strong>n<br />
väestön koulutustaso 7<br />
:<br />
28<br />
15 vuotta täyttänyt väestö 11494<br />
Ei perusasteen jälkeistä tutkintoa 4478<br />
Keskiasteen tutkinto 4354<br />
Alin korkea-asteen tutkinto 1510<br />
Alempi korkeakouluasteen tutkinto 718<br />
Ylempi korkeakouluasteen tutkinto 424<br />
Tutkijakoulutusasteen tutkinto 10<br />
Etelä-Pohjanmaan maakuntasuunnitelman mukainen alueen innovaatioyksikkötarkastelu<br />
nostaa <strong>Lapua</strong>lta esille teknologiakeskuksen (Thermopolis), kehittäjäorganisaation (Emineo<br />
Oy) ja AMK-yksikön (SC-RESEARCH). Alueen innovaatiotoimintaa vahvistaa Seinäjoen koulutusyksikkötarjonta<br />
sekä Seinäjoen SCIENCE PARK. Kauhajoella on teknologiakeskus, jossa<br />
keskitytty <strong>Lapua</strong>llekin tärkeisiin logistiikkaan ja elintarviketeollisuuteen.<br />
Vanhustenhuoltoa on palvelukeskuksessa sekä kahdeksassa hoitokodissa, joista neljä on<br />
yksityistä. <strong>Lapua</strong>lla on tehty myös vanhuspoliittinen ohjelma (2004–2010). Sen mukaan <strong>Lapua</strong>lla<br />
on riittävästi palveluasumisen paikkoja, mutta tehostettuun palveluasumiseen tarvitaan<br />
voimavaroja. Vanhusten osalta tärkeää ovat myös mm. virkistys-, liikunta- ja kulttuuripalvelut.<br />
<strong>Lapua</strong>lla toimivat seuraavat palveluasumisen yksiköt:<br />
• yhdistykset (Saarenpääkoti, Lepola, Seppämestari)<br />
• Yksityiset (Siiriläkoti, Kotionni, Vuosikas)<br />
• <strong>Lapua</strong>n kaupunki (Päivärinne)<br />
Lisäksi marraskuussa 2008 on valmistunut Myllytuvan palvelukoti. Tehostettua palveluasumista<br />
on <strong>Lapua</strong>n kaupungilla (Eevankoti, Matintupa, Kotirinne) sekä terveyskeskuksessa<br />
(hoivaosasto, Liuhtarin osasto, Sairaalaosasto, Hopearinteen osasto).<br />
Kaupalliset palvelut<br />
Yksityisistä palveluista iso osa sijaitsee Lapun keskustassa. Päivittäistavarakaupan osalta<br />
<strong>Lapua</strong>lla on keskustassa runsas myymäläverkosto. <strong>Lapua</strong>laiset käyttävät runsaasti oman<br />
kunnan palveluja päivittäistavaroiden ostospaikkana. Ostovoimaa virtaa myös muualle, etupäässä<br />
Seinäjoen seudulle. <strong>Lapua</strong>lla on kaupungin kokoon suhteutettuna vaatimaton erikoistavaramyymäläverkosto,<br />
johtuen maakuntakeskuksen Seinäjoen läheisyydestä. Kaupungissa<br />
on muutamia erikoistavaraliikkeitä esim. vaatetus, kodinkone, valokuvaus ja urheiluliikkeitä.<br />
Päivittäistavaraliikkeiden yhteydessä kattavin erikoistavaravalikoima on Halpa-Hallissa.<br />
Kestokulutushyödykkeitä (erikoistavarakaupan tuotteita) haetaan runsaammin oman kunnan<br />
ulkopuolelta, lähes kolmannes Seinäjoen seudulta. Tiedot ovat vuonna 2004 tehdystä selvityksestä,<br />
minkä jälkeen Spar <strong>Lapua</strong> on lopettanut, muuten tilanne on pysynyt ennallaan.<br />
Seinäjoen seudulle tehdyn kaupan lisäpinta-alatarve laskelman mukaan (Entrecon 2008)<br />
päivittäistavarakaupan lisäpinta-alantarve vuoteen 2025 (2005–2025) on 14000–15000 kerrosneliötä<br />
ja erikoiskaupan tarve 96000–115000. Laskennallista ostovoimaa Seinäjoen seudulla<br />
on päivittäistavarakaupan osalta n. 200 milj. € ja samoin erikoiskaupan osalta (n. 200<br />
milj. €). (Entrecon 2008).<br />
Laskelma 2010, S Harvio: <strong>Lapua</strong>n maankäyttöstrategian väestötavoitteeseen perustuvien<br />
laskelmien mukaan vuodesta 2009 vuoteen 2025 päivittäistavarakaupan lisäpinta-ala-arviot<br />
on 1500-2300 kerrosneliötä ja erikoiskaupan osalta 8000-9500 kerrosneliötä, huomioimatta<br />
7 Tilastokeskus
ostovoiman siirtymää. Ostovoimaa <strong>Lapua</strong>lla on päivittäistavaroiden osalta noin 30 milj. € ja<br />
samoin erikoiskaupan osalta. Laskelmat ovat suuntaa-antavia, tarve riippuu kulutuksen kasvun<br />
kehityksestä. (Entrecon 2008). Vuoden 2005 kyselytutkimukseen perustuvan arvion mukaan<br />
lapualaisista 78 % teki päivittäistavarakaupan ostokset kunnan sisällä.<br />
3.4.8<br />
29
30<br />
Virkistys ja vapaa-aika<br />
<strong>Lapua</strong>lla on urheilukeskus, jossa on virkistysuimala. Lisäksi keskustasta löytyy urheilutalo ja<br />
jäähalli sekä uimarantoja, valaistuja kuntoratoja, urheilukenttiä, luistinratoja, palloilualueita,<br />
leirintäalue, nuorisotalo, mikroautorata, liikennepuisto, ravirata, agilitykenttä, tanssikeskus,<br />
yökerho ja pub sekä pienlennokkikenttä. Syksyllä 2009 alueelle valmistuu myös keilahalli.<br />
<strong>Lapua</strong>n keskustassa on myös kulttuurikeskus Vanha Paukku, jossa sijaitsee kaupunginkirjasto,<br />
kansalaisopisto, musiikkiopisto, pajakappeli, elokuvateatteri, Ison Prässin kahvila, <strong>Lapua</strong>n<br />
Patruunatehtaan museo, <strong>Lapua</strong>n taidemuseo, <strong>Lapua</strong>nliikkeen museo, taidenäyttelytila, Pohjanmaan<br />
Valokuvakeskus, Pyhälahden Valokuvaamomuseo, kuntokeskus sekä pienteollisuutta<br />
ja myymälöitä. Kulttuurikeskus Vanhassa Paukussa kävi 46 227 vierasta vuonna<br />
2007. Kävijämäärät ovat nousseet 2005–2007, mutta ovat pienemmät kuin vuonna 2004 8<br />
.<br />
<strong>Lapua</strong>n keskustasta löytyy lisäksi Jokilaakson matkailupuutarha, joka on alueidenkäytön<br />
strategiassa osoitettu merkittäväksi viher- ja virkistysalueen osaksi. Merkittäviin kohteisiin<br />
voidaan lukea myös Tuomiokirkko. Keskustassa muita uskonnollisia kohteita ovat Helluntaiseurakunnan<br />
rukoushuone ja vapaakirkko.<br />
<strong>Lapua</strong>n keskustan puistot ovat ensiluokkaisesti hoidettuja ja viihtyisiä ulkoilu- ja virkistysalueta.<br />
Keskustan läheisyydessä, nyt osayleiskaavoitettavan alueen ulkopuolella sijaitsee Simpsiön<br />
ulkoilualue ja rinnehiihtokeskus. Simpsiö jaetaan kahteen osaan, joista toinen sisältää Natura<br />
2000-verkostoon kuuluvan kohteen (”luonto-Simpsiö”), toinen on kuntalaisten ja matkailijoiden<br />
aktiivisessa käytössä (”aktiviteetti-Simpsiö”). Luonto-Simpsiön alueella on ulkoilupolkuja,<br />
näkötorni sekä Rytilammella lintujen tarkkailumahdollisuudet ja lintutorni. Aktiviteetti-<br />
Simpsiöllä on rinnehiihtokeskus, mäkihyppymahdollisuus, uinti sekä reitistöjä. Simpsiölle on<br />
tehty suunnitelma maanalaisesta urheiluhallista ja hiihtoputkesta, joka sisältäisi väestönsuojan<br />
10 500 hengelle. Simpsiölle on myös suunniteltu golf-kenttää, uusia mökkitontteja<br />
nykyisen lisäksi, maauimalaa ja camping-aluetta sekä kylpylä-hotellia. Simpsiön kehittäminen<br />
tuo vaikutuksia myös keskustaan, jossa täytyy olla valmiuksia matkailijoiden palvelemiseen<br />
sekä reitistöyhteyksiä Simpsiölle.<br />
8 Matkailukohteiden kävijämäärät 2007, Matkailun edistämiskeskus, Taloustutkimus Oy, MEK E:57 2008
4 TAVOITTEET<br />
Etelä-Pohjanmaan maakuntasuunnitelmassa nostetaan esille kehittämisen strategisina<br />
painopisteinä yrittäjyys, osaaminen, hyvinvointi ja saavutettavuus.<br />
Maakuntasuunnitelman päätavoitteita ovat:<br />
1) Yritysten kilpailukyky ja kasvu, työpaikkojen määrän kasvattaminen<br />
2) Kansallisen ja kansainvälisen tason oppimis- ja tutkimusyhteisöt ja verkostot<br />
3) Ihmisten ja ympäristön hyvinvointi<br />
4) Maakunnan kansainvälinen vetovoimaisuus, toimivat yhteysverkostot sekä<br />
alue- ja yhdyskuntarakenne:<br />
a) Seinäjoen kaupunkiseudun kansainvälinen kilpailukyky, vetovoimaiset maaseutukaupungit<br />
ja kuntakeskukset sekä elinvoimainen maaseutu,<br />
b) lento-, juna-, maantie- ja tietoliikenneyhteyksien kautta mahdollistuva hyvä<br />
saavutettavuus<br />
5) Väkiluvun kasvattaminen 200 000 asukkaaseen<br />
Visioon ja tavoitteisiin perustuen maakunnan kehittämisstrategioita ja painopistealueita<br />
ovat:<br />
1) Osaamisen ja innovaatiojärjestelmän vahvistaminen<br />
2) Kilpailukykyisen ja kasvuhakuisen yrittäjyyden kehittäminen<br />
3) Hyvinvoinnin ja hyvinvointipalveluiden kehittäminen<br />
4) Saavutettavuuden, kansainvälistymisen sekä toimivan alue- ja yhdyskuntarakenteen<br />
kehittäminen<br />
<strong>Lapua</strong>n kaupungin visio on seuraava:<br />
<strong>Lapua</strong> on kasvava, energinen, toimivien palveluiden<br />
sekä monipuolisen kulttuurin ja viihtyisän<br />
ympäristön kaupunki.<br />
Kaupungin strategiassa asetetaan seuraavia päämääriä:<br />
A. <strong>Lapua</strong>n työpaikat kasvavat monilla toimialoilla.<br />
B. <strong>Lapua</strong> on osaavien ja itseään kehittävien ihmisten kaupunki.<br />
C. <strong>Lapua</strong> on virikkeellinen, omaleimainen ja turvallinen kaupunki.<br />
D. <strong>Lapua</strong> turvaa asukkaidensa hyvinvoinnin.<br />
E. <strong>Lapua</strong>lla on tärkeää asukkaiden hyvä fyysinen ja psyykkinen terveys sekä viihtyvyys.<br />
F. <strong>Lapua</strong>laiset ohjaavat omaa kehitystään.<br />
Suurimmalla osalla suunnittelualueesta on voimassa vuonna 2003 vahvistunut <strong>Lapua</strong>n<br />
keskustan osayleiskaava. Vaikka kaava on suhteellisen uusi, tarvitaan kaupungin voimakasta<br />
kehitystä ohjaamaan uudet osayleiskaavat.<br />
Yleiskaavoituksen pohjaksi laadittiin <strong>Lapua</strong>n alueidenkäytön strategia. Strategiavaiheessa<br />
tavoitteeksi on asetettu <strong>Lapua</strong>n keskustan voimakas tiivistäminen asuin-, työpaikka-<br />
ja palvelurakentamisen kautta.<br />
<strong>Lapua</strong>n keskustan liike- ja asumisalueen osayleiskaavan tavoitteena on ohjata alueen<br />
maankäyttöä ja sovittaa yhteen alueella olevia toimintoja, kuten liike-elämää ja<br />
asumista. Keskusta-aluetta kehitetään <strong>Lapua</strong>n toiminnallisena kes kuksena, joka sijoit-<br />
31
32<br />
tuu joukkoliikennekäytävän varrelle ja muodostaa tärkeimmän osan kaupallista akselia.<br />
Keskustan maankäyttöä pyritään suunnittelemaan niin, että alueelle muodostuu tiivis<br />
kävelykeskusta ja sen ympärille kevyen liikenteen yhteyksiä hyödyntävä kehä.<br />
Keskustaa ympäröivää vyöhykettä pyritään kehittämään keskustaa väljemmän asumisen<br />
alueena, jossa sijaitsee merkittävästi myös työpaikkoja ja lähipalveluja. Tavoitteena<br />
on muodostaa viihtyisiä ja vehreitä asuinalueita, joita yhdistävät viher- ja virkistysyhteydet.<br />
Asuinalueilta suunnitellaan toimivat ja houkuttelevat kevyen liikenteen yhteydet<br />
ydinkeskustaan.<br />
Keskustaajaman asumis- ja työpaikkavyöhykkeen osayleiskaavan tavoitteena on<br />
mahdollistaa monipuoliset asuinmahdollisuudet eri elämän tilanteissa oleville kuntalaisille.<br />
Tarjoamalla ydinkeskustan ulkopuoliselta alueelta väljempää omakotiasumista pyritään<br />
<strong>Lapua</strong>lle houkuttelemaan tulomuuttajiksi erityisesti lapsiperheitä. Viihtyisien<br />
asuinympäristöjen lisäksi tulomuuttajille tarjotaan <strong>Lapua</strong>lla työllistymismahdollisuuksia<br />
ja monipuoliset kaupunkitasoiset palvelut.<br />
Osayleiskaavat tulevat olemaan pohjana alueen asemakaavamuutoksille sekä muille<br />
ja -suunnitelmille. Keskeisenä tavoitteena on toteuttaa kaavoituksen avulla alueidenkäytön<br />
strategiassa asetettuja tavoitteita ja suunnittelun periaatteita.<br />
4.1 Tavoitteet ja mitoitus<br />
4.1.1 Alueidenkäytön strategiassa ja valtuustoseminaarissa asetetut <strong>tavoitteet</strong><br />
Asuminen<br />
Valitun rakennemallin pohjana on kaupungin väestötavoite 17 000 asukasta, jossa<br />
kasvua nykyiseen on lähes 3 000. Väestö kasvaa pääasiassa keskustassa sekä Seinäjoen<br />
suuntaan. Malli muuttaa nykykehitystä, koska siinä tukeudutaan tiivistyvään asutukseen<br />
työpaikkojen lähellä sekä joukkoliikenteeseen. Valitussa aluerakenteessa kylien<br />
elinvoimaisuuteen kohdistuu haasteita, mutta vahvimmissa ja työpaikkoja sisältävissä<br />
kylissä palvelut säilyvät. Asutus tiivistyy keskustassa sekä täydentyy erityisesti Ilkan,<br />
Asemantaustan, Ritavuoren ja Koskisuvannon alueilla. Merkittävimmin asutus laajenee<br />
Nurmonjokilaaksossa Seinäjoen suunnalla. Lisäksi vähäisempää uutta asutusta syntyy<br />
<strong>Lapua</strong>njoenlaaksossa Haapakosken suunnalla ja jonkin verran myös Simpsiön suunnalla<br />
(Isoluoman alueella).<br />
3.11.2008 pidetyn valtuustoseminaarin näkemyksen mukaan kaupungin viisi tärkeintä<br />
uutta asuinaluetta ovat Ruhan alue, Alanurmo, Sippolanmäki, Ilkan alue (keskusta),<br />
Ammattikoulun tausta ja Ritavuoren alue (jonne myös lähiliikunta-alue) sekä lisäksi<br />
Honkimäki.<br />
Elinkeinot<br />
Työpaikka- ja teollisuusalueet laajenevat merkittävästi Jouttikalliolla ja Honkimetsän<br />
alueella. Uutena teollisuusalueena rakentuu Novaparkin pohjoispuolella olevan Koivulanmetsän<br />
alue valtatie 19 itäpuolella. Työpaikka-alueet lisääntyvät myös keskustassa,<br />
jonne hakeutuu lähinnä pienteollisuutta. Raskas teollisuus sijoittuu pääosin taajaman<br />
ulkopuolelle. Koska maatalous kehittyy merkittävänä elinkeinona, myös maisemat säilyvät<br />
ja maaseudun matkailuelinkeinot voivat kasvaa. Maataloudessa panostetaan<br />
myös mm. energiakasvien viljelyyn. Maatalouden säilyminen pitää <strong>Lapua</strong>n suurimmat<br />
kylät elävinä.<br />
Valtuustoseminaarin mielestä kehitettäviä teollisuusalueita ovat Jouttikallio II (teollisuuden<br />
työpaikat), Novaparkin takana ”Perälä ykkönen” ( logistiikka, raskas teollisuus),<br />
”Murskaamon alue” (raskas teollisuus), Kiviniemi (energiateollisuus), Valtatien ja rauta-
tien välinen alue Ruhassa (suuri potentiaali, logistisesti hyvä), Savikylän vierellä (Alangon<br />
alue, kauppa + palvelut), Hellamaan kylässä teollisuusalueen laajennus.<br />
Palvelut<br />
Palvelujen alueet keskustassa laajenevat väestön ja kysynnän kasvun myötä Kauppakadulta<br />
Asemantaustan ja Alangon alueille sekä edelleen kohti suunniteltua NovaParkia.<br />
Keskustan ja NovaParkin välille muodostuu toiminnallinen akseli. Liikennepalveluja<br />
sekä teollisuus- ja logistiikkatoimintoja voi syntyä valtatien ja uuden Nurmonjoen ylittävän<br />
tieyhteyden varteen Muurimäen risteysalueelle sekä valtateiden 19 ja 16 risteysalueelle.<br />
Kylissä voivat säilyä nykyiset koulupalvelut.<br />
Valtuustoseminaarin mielestä viisi kehitettävää palvelualuetta ovat keskusta, Tiistenjoki,<br />
Hellanmaa, Kauhajärvi ja Ruhan–Alanurmon alue.<br />
Liikenne<br />
Rakenteen tiivistyminen keskustassa ja Asemantaustan alueella sekä keskustan ulkopuolella<br />
sijoittuminen olevien linja-autoreittien varteen parantaa joukkoliikenteen toimintaedellytyksiä<br />
ja luo vaihtoehtoja päivittäisen kulkumuodon (juna, linja‐auto, kävely,<br />
pyöräily, henkilöauto) valintaan.<br />
Asutuksen lisääntyminen keskustassa ja sen lähialueilla antaa mahdollisuuden kasvattaa<br />
jalankulun ja pyöräilyn osuutta päivittäisessä liikkumisessa, mikä edellyttää sisäisen<br />
kevyen liikenteen verkon kehittämistä eteenkin liikenneturvallisuuden kannalta. Asutuksen<br />
sijoittaminen keskustan ulkopuolelle vaatii toimivien ja turvallisen kevyen liikenteen<br />
yhteyksien rakentamista keskustaan ja kyläkouluille.<br />
Kaksoisraiteen rakentaminen Seinäjoki-Oulu välille lisää pääradan kapasiteettia ja<br />
mahdollistaa junatarjonnan lisäämistä sekä henkilö- että tavaraliikenteen osalta. Rakenteen<br />
tiivistäminen keskustassa ja matkakeskuksen läheisyydessä tukee parhaiten<br />
junaliikenteen säilymistä.<br />
Autoliikenteessä merkittävä muutostarve on kaksiajoratainen yhteys Seinäjoelle (vt19),<br />
eritasoliittymät sekä uudet rautatien ja Nurmonjoen ylitykset.<br />
Valtuustoseminaarin<br />
mielestä viisi tärkeintä liikenteen kehittämiskohdetta ovat 4-<br />
kaistainen yhteys välille <strong>Lapua</strong>–Seinäjoki, Matkakeskus, VT 19 sisääntulotiet (Alanurmon<br />
kohta, Paukun kohta), Ydinkeskustan kehittäminen (Kauppakatu), kevyen liikenteen<br />
väylät kuntoon sekä haja-asutusalueilla yritysten toimintaedellytysten turvaaminen<br />
liikenteellisesti. Liikenteen pullonkauloja ovat valtatiet, joet (rajaava elementti mm. Ritavuoren<br />
suunnasta) ja keskustan rautatien silta.<br />
Virkistys<br />
Virkistysalueista merkittäviä ovat Simpsiö, Ritavuori ja Huhdanneva sekä keskustan<br />
virkistys- ja kulttuurikohteet. Nämä yhdistetään viher- ja virkistysyhteyksillä toisiinsa.<br />
Jokivarsien virkistyskäyttö lisääntyy nykyisestä huomattavasti, sillä jokien varsille rakennetaan<br />
kevyen liikenteen ”maisemareittejä” ja virkistyskohteita.<br />
Simpsiön alueen loma-asuntojen määrä voi kasvaa merkittävästi. Simpsiötä kehitetään<br />
aktiivimatkailun ja toisaalta luonnon arvoalueiden säilyttämisen näkökulmasta laaditun<br />
kehittämissuunnitelman mukaisesti. Myös maisema-alueet otetaan osaksi virkistysalueverkkoa<br />
uusien virkistysreittien myötä. Virkistysalueet ja -reitit suunnitellaan niin,<br />
että ne palvelevat sekä paikallisia asukkaita että matkailijoita.<br />
Valtuustoseminaarin<br />
mielestä paikallisidentiteetin kannalta tärkeitä tekijöitä ovat Kir-<br />
konseudun ympäristö, Vanha Paukku, sillat sekä luonnonrauhan ja maiseman kohteet<br />
– ”sielunmaisema”. Rumentavia kohteita ovat mm. Rannanojan ja Syväojan kauppojen<br />
ympäristöt ja asemanseutu. Identiteetti ei ole kuitenkaan pelkästään fyysistä ympäristöä!<br />
33
4.1.2 Osallisten eli alueen asukkaiden <strong>tavoitteet</strong><br />
34<br />
Asukkaiden tavoitteiden kartoittamiseksi järjestettiin syksyllä 2009 internet-kysely ja<br />
yleisötilaisuus. Lisäksi internetin kyselylomake jaettiin kaupungin kaikkiin talouksiin,<br />
myös nykyisten kaava-alueiden ulkopuolelle, sillä koskeehan vireillä olevan keskustan<br />
kaavamuutos kaupungin kaikkia asukkaita. Vastaajia pyydetään kertomaan mm. tietoja<br />
ympäristöön liittyvistä arvostuksista ja kehittämistarpeista sekä myös mahdollisista kehittämishankkeista.<br />
Kyselyyn vastasi 408 asukasta, joista 43 netin kautta.<br />
Yleisötilaisuudessa oli kymmenkunta osallistujaa. Esitettyjä mielipiteitä / tavoitteita:<br />
- asutusrakenne jatkuu etelään kohti Seinäjokea keskittyen Nurmojoen varteen<br />
- Atrian ympäristön kehittäminen tärkeää (kuntien yhteinen yleiskaava rajalle)<br />
- Moottoritie ja kaksoisraide tärkeitä hankkeita<br />
- Kaaranmännikkö on erityisen arvokas, alueelle suojelustatus<br />
- <strong>Lapua</strong>njoen rannat romahdusherkkiä<br />
- Keskustassa saa olla puistomaisuutta<br />
- Novapark näivettää keskustan, ajatuksena järjetön -> pienteollisuusalueeksi<br />
Asukaskyselyn tuloksista tehtiin erillinen yhteenvetoraportti, josta nousivat esiin seuraavat<br />
asiat:<br />
Ympäristön laatu, hyvät ominaisuudet: harrastusmahdollisuudet, hoidetut viheralueet,<br />
palvelut ja erityisesti terveydenhoito, joki ja jokimaisema, rauhallisuus – turvallisuus –<br />
siisteys, Simpsiö, sopivan pieni taajama, hyvä sijainti ja liikenneyhteydet, luonto, maaseutumaisuus.<br />
Vieraille esiteltäviä edustavia paikkoja ovat: Paukun alue, Tuomiokirkko, Simpsiö, jokilaaksot<br />
ja rannat, matkailupuutarha, Lintukoto ja jokilaivaristeily.<br />
Huonoja asioita, ympäristöllisiä epäkohtia joille on kehittämistarvetta:<br />
- keskustan autioituminen > rakenteen kehittäminen ja tiivistäminen<br />
- joukkoliikenteen ja pyöräteiden puutteet<br />
- Kauppakadun ja aseman seudun ympäristöjen kehittäminen<br />
- Vähän erikoisliikkeitä, kauppojen hajautuminen > palvelujen keskittäminen<br />
- Liikenteen sekavuus > liikenneverkon ja pysäköinnin jäsennöinti<br />
- Työpaikkojen väheneminen > elinkeinojen edistäminen<br />
- Sisäänlämpiävyys, kateus, valittaminen<br />
- Asemanseudun ränsistyneet rakennukset, viljavarasto<br />
- Syväojan kiinteistöt ja ns-talon edessä oleva talo<br />
- Alanurmontien alkupää<br />
- Jokirantojen siistimistarve<br />
- Vanhat asumattomat rakennukset, huonokuntoiset vanhat liikerakennukset, autogrilli<br />
- Hoitamattomat piha-alueet<br />
Asuinympäristössä arvostettiin erityisesti:<br />
- turvallisuutta ja rauhallisuutta, maaseutumaisuutta<br />
- asuminen pientalossa<br />
- luonnonläheisyys ja ympäristön viihtyisyys<br />
- asutuksen tiivistämistä suositeltiin ydinkeskustaan ja sen läheisyyteen<br />
- omakotiasuminen tavoiteltavinta, suuret tontit 1000-3000 m 2 .<br />
- loma-asutusta Simpsiöön<br />
sosiaalisia ja kulttuurisia tavoitteita ovat:<br />
- kirjasto ja terveyspalvelut säilytettävä<br />
- päiväkotiryhmiä lisää, koulujen kunnostusta, kouluryhmät pienemmiksi<br />
- vanhuspalveluihin lisää resursseja, pienkoteja lisää kotiasumisen tukemista
- kaupan erikoisliikkeitä, keskustan elävöittäminen<br />
- elokuvateatterin kehittäminen, kesäteatterin elvyttäminen<br />
Asukkaiden ja maanomistajien lisäksi keskeisen sidosryhmän muodostavat <strong>Lapua</strong>n keskusta-alueen<br />
yrittäjät,<br />
jotka ovat jo aiemmin osallistuneet aktiivisesti liikekeskustan kehittämiseen.<br />
Kauppakadun ja muun liikekeskustan osalta yrittäjien ja asukkaiden näkemyksiä voidaan<br />
kerätä käynnissä olevien hankkeiden puitteissa.<br />
Vuorovaikutus kohdennetaan asioihin, joihin osayleiskaavoissa esitetään muutoksia.<br />
4.2 Tavoitteiden julkinen käsittely<br />
Toinen yleisötilaisuus järjestetään kaavan valmistelu- eli luonnosvaiheessa alkukesästä<br />
2011 ja kolmas keväällä 2012, kun kaavaehdotus asetetaan julkisesti nähtäville.<br />
4.3 Päätös tavoitteista<br />
35