B:21 Timo Suutari: Etelä-Pohjanmaan matkailun ja kulttuurin ...
B:21 Timo Suutari: Etelä-Pohjanmaan matkailun ja kulttuurin ...
B:21 Timo Suutari: Etelä-Pohjanmaan matkailun ja kulttuurin ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
1ETELÄ-POHJANMAANMATKAILUN JA KULTTUURINASIAKASTUTKIMUS2002<strong>Timo</strong> <strong>Suutari</strong>
2Julkaisi<strong>ja</strong>:Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> liittoMarttilantie 24PL 10960101 SEINÄJOKIPuh. (06) 412 5200Fax. (06) 423 5067Sähköposti: info@epliitto.fiKotisivu: http://www.epliitto.fiEtelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> liiton julkaisu<strong>ja</strong> B:<strong>21</strong>ISBN 951-766-067-7ISSN 1239-0607Seinäjoki 2002
3ESIPUHEMatkailu <strong>ja</strong> kulttuuri kulkevat monessa suhteessa käsi kädessä. Kulttuuritapahtumiintullaan varta vasten kaukaakin. Kulttuuripalvelujen ohella ostetaan myös matkailupalvelu<strong>ja</strong>.Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla yhdeksi alueellisen kehittämisen strategiaksi on hyväksytty <strong>kulttuurin</strong><strong>ja</strong> <strong>matkailun</strong> vetovoimaisuuden lisääminen <strong>ja</strong> kehittäminen elinkeinona. Perinteisestion a<strong>ja</strong>teltu, että kulttuuri ei luo juurikaan työpaikko<strong>ja</strong> Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla <strong>ja</strong> että<strong>kulttuurin</strong> maakunnassa tekevät harrasta<strong>ja</strong>t. Matkailun luontaisia edellytyksiä kotimaakunnassammeon pidetty vaatimattomina.Tilanne on kuitenkin lähes totaalisesti muuttunut. Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla pidetään kulttuuritilaisuuksiaehkäpä eniten koko maassa. Kulttuuritapahtumat pyörittävät kerrannaisvaikutuksineenhuomattavia rahamääriä. Matkailun liikevaihto on kohonnut jo lähes200 miljoonaan euroon. Matkailu <strong>ja</strong> kulttuuri työllistävät tuhansia ihmisiä. Kulttuuri- <strong>ja</strong>matkailuteollisuus ovat elinkeinoina nopeimmin laajentuvia tuotannonalo<strong>ja</strong>. Nykyaikainenkulttuuri- <strong>ja</strong> matkailutuotanto ovat monessa suhteessa high-tech-tuotteita. Lisäksinäiden tuotannonalojen vetovoimaa kasvattaa elämyksellisyys, josta on tullut nykyihmisentaikavoima.Aluekehittämisen tavoite on luoda kehitystä. Monilla aloilla kehityksen mittaaminen <strong>ja</strong>kehittämispanosten vaikuttavuuden arvioiminen ovat vaikeita asioita. Vaikuttavuudenlisääminen on kuitenkin aluekehittämistoimenpiteiden keskeisiä haasteita. Helsinginyliopiston Maaseudun tutkimus- <strong>ja</strong> koulutuskeskus <strong>ja</strong> sen tutki<strong>ja</strong> <strong>Timo</strong> <strong>Suutari</strong> ovat tehneetansiokkaan <strong>ja</strong> perustavaa laatua olevan Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> <strong>matkailun</strong> <strong>ja</strong> kulttuuriinasiakastutkimuksen. Tutkimuksen tuloksia hyödyntämällä Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaa voi varmastikohottaa koko maakunnan vetovoimaisuutta <strong>ja</strong> luoda uusia työpaikko<strong>ja</strong> niin kulttuurikuinmatkailualallekin.Esa Latva-Raskumaakuntajohta<strong>ja</strong>
5Sisällys1. JOHDANTO ........................................................................................................... 71.1 Taustaa tutkimukselle ...................................................................................... 71.2 Matkailun tutkimus <strong>ja</strong> <strong>matkailun</strong> keskeisimmät käsitteet .................................. 71.3 Matkailualan muutokset <strong>ja</strong> odotukset 2000-luvulla ........................................... 82. MATKAILU ETELÄ-POHJANMAALLA ............................................................... 102.1 Tutkimuksen aineisto <strong>ja</strong> menetelmät .............................................................. 102.2 Matkailun tunnusluku<strong>ja</strong> Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla ................................................... 122.3 Talvi- <strong>ja</strong> kesäa<strong>ja</strong>n matkaili<strong>ja</strong>profiilit Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla .................................. 133. ETELÄ-POHJANMAAN MATKAILULLINEN VETOVOIMA ................................. <strong>21</strong>3.1 Matkailun vetovoimatekijät ............................................................................. <strong>21</strong>3.2 Mielikuvat Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaasta matkailu- <strong>ja</strong> kulttuurimaakuntana .................. 223.3 Matkustuspäätöksen syntyyn vaikuttaneet tekijät .......................................... 253.4 Tietolähteet matkakohdetta valittaessa .......................................................... 284. MATKAILUN OHEIS- JA OHJELMAPALVELUT ETELÄ-POHJANMAALLA ...... 324.1 Käytetyt <strong>matkailun</strong> oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalvelut ................................................. 324.2 Kiinnostus <strong>matkailun</strong> oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalvelu<strong>ja</strong> kohtaan .............................. 355. MATKAILUPAKETIT ETELÄ-POHJANMAALLA ................................................ 385.1 Elämyksellisyys <strong>ja</strong> teemoittelu paketoinnin perustana ................................... 385.2 Kiinnostus matkailupakette<strong>ja</strong> kohtaan ............................................................ 406. ETELÄ-POHJANMAAN MATKAILUN KEHITTÄMISEN JAMARKKINOINNIN PAINOPISTEALUEET ........................................................... 517. YHTEENVETO ..................................................................................................... 54LÄHTEET .................................................................................................................. 56Liite 1. Talvi- <strong>ja</strong> kesätapahtumat ................................................................................ 58Liite 2. Talvia<strong>ja</strong>n kyselylomake .................................................................................. 59Liite 3. Kesäa<strong>ja</strong>n kyselylomake ................................................................................. 63
6Taulukko 1. Yöpymiset Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla 1999–2000 ........................................ 12Taulukko 2. Kotimaan vapaa-a<strong>ja</strong>nmatkat Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla <strong>ja</strong> sennaapurimaakunnissa vuosina 2001 <strong>ja</strong> 2000 ....................................... 12Taulukko 3. Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalle suuntautuvat matkat majoitusmuodon <strong>ja</strong>yöpymisen mukaan vuosina 2001 <strong>ja</strong> 2000 .......................................... 13Taulukko 4. Vastaajien sukupuoli<strong>ja</strong>kauma ............................................................. 13Taulukko 5. Päivämatkalaisten <strong>ja</strong> yöpyjien osuus talvi- <strong>ja</strong> kesäaineistossa ............ 19Taulukko 6. Vastausten <strong>ja</strong>kautuminen seutukunnittain talviaineistossa.................. 20Taulukko 7. Vastausten <strong>ja</strong>kautuminen seutukunnittain kesäaineistossa ................ 20Taulukko 8. Oliko Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaa matkan pääasiallinen kohdealue?.................. 26Taulukko 9. Mikä sai valitsemaan matkakohteen juuri Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalle? .......... 26Taulukko 10. Mikä sai valitsemaan matkakohteen juuri Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalle? .......... 27Taulukko 11. Oliko muita vaihtoehtoisia alueita, kohteita tai tapahtumia esillämatkailupäätöstä tehtäessä? .............................................................. 27Taulukko 12. Käytetyt tietolähteet ennen matkaa .................................................... 29Taulukko 13. Mitä <strong>matkailun</strong> oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalvelu<strong>ja</strong> olette käyttänyt/aiottekäyttää matkanne aikana? ................................................................. 32Taulukko 14. Käytetyimmät palvelut ikäryhmittäin (talviaineisto) ............................. 33Taulukko 15. Käytetyimmät palvelut ikäryhmittäin (kesäaineisto) ............................ 34Taulukko 16. Mistä <strong>matkailun</strong> oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalveluista olisitte kiinnostunutEtelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla? .......................................................................... 36Taulukko 17. Kiinnostavimmat palvelut ikäryhmittäin (talviaineisto) ........................ 36Taulukko 18. Kiinnostavimmat palvelut ikäryhmittäin (kesäaineisto) ....................... 37Taulukko 19. Oletteko kiinnostunut <strong>matkailun</strong> kokonaispaketeista, joihinmajoituksen lisäksi sisältyy maksullisia ohjelmapalvelu<strong>ja</strong> <strong>ja</strong>kohteisiin tutustumisia? ...................................................................... 40Taulukko 20. Kiinnostavimmat matkailupaketit ikäryhmittäin ................................... 43Kuvio 1. Vastaa<strong>ja</strong>t ikäryhmittäin (%) ...................................................................... 14Kuvio 2. Vastaa<strong>ja</strong>t ammattiryhmittäin (%) .............................................................. 14Kuvio 3. Vastaajien asuinpaikkakunta maakunnittain (%) ...................................... 15Kuvio 4. Vastaajien asuinpaikan alueellinen <strong>ja</strong>kautuminen (%) ............................. 16Kuvio 5. Matkaseura (%) ....................................................................................... 16Kuvio 6. Kulkuneuvo (%) ....................................................................................... 17Kuvio 7. Matkan tarkoitus (%) ............................................................................... 17Kuvio 8. Pääasiallisin syy tuloon Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalle (%) ..................................... 18Kuvio 9. Montako kertaa matkaillut Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla viiden viimeisenvuoden aikana (%) .................................................................................. 19Kuvio 10. Mitä mieltä olette Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaasta matkailu- <strong>ja</strong>kulttuurimaakuntana (%)? ....................................................................... 23Kuvio 11. Matkan varaustavat (%) ........................................................................... 30Kuvio 12. Kiinnostus yleensä <strong>matkailun</strong> kokonaispakette<strong>ja</strong> kohtaan ikäryhmittäin... 41Kuvio 13. Mitkä seuraavista matkailupaketeista kiinnostavat Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla? . 41
71. JOHDANTO1.1 Taustaa tutkimukselleMatkailualan painoarvon <strong>ja</strong> merkityksen sekä <strong>matkailun</strong> tulo- <strong>ja</strong> työllisyysvaikutustennähdään kasvavan lähitulevaisuudessa. Maakunnallisella tasolla <strong>matkailun</strong> kehittämisohjelmallapyritään vastaamaan <strong>matkailun</strong> muuttuvaan toimintaympäristöön <strong>ja</strong> ohjelmanlin<strong>ja</strong>uksilla painottamaan maakunnallisia <strong>matkailun</strong> vahvuustekijöitä. Maakunnallisen<strong>matkailun</strong> kehittämistyön <strong>ja</strong> <strong>matkailun</strong> markkinoinnin taustalle tarvitaan tietoa asiakkaista<strong>ja</strong> heidän arvostuksistaan sekä käyttämistään palveluista, mihin tämä tutkimuspyrkii tuomaan osaltaan vastauksia.Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> liiton <strong>matkailun</strong> markkinointihankkeen <strong>ja</strong> liiton kulttuurilautakunnantoimesta Helsingin yliopiston Maaseudun tutkimus- <strong>ja</strong> koulutuskeskus on toteuttanutEtelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> <strong>matkailun</strong> <strong>ja</strong> <strong>kulttuurin</strong> asiakastutkimuksen. Tutkimus palveleemaakunnan <strong>matkailun</strong> kehittämistä selvittämällä maakuntaan tulevien <strong>ja</strong> maakunnassavierailevien matkailijoiden asiakasprofiilin sekä heidän käsityksensä Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaastamatkailumaakuntana. Tutkimuksen tavoitteena on ollut lisäksi selvittää, millaisia oheis<strong>ja</strong>ohjelmapalvelu<strong>ja</strong> matkaili<strong>ja</strong>t ovat Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla käyttäneet <strong>ja</strong> haluaisivat käyttääsekä millaisista matkailupaketeista he olisivat kiinnostuneita. Tutkimuksen tavoitteenaon tarjota kehittämisaihioita maakunnan <strong>matkailun</strong> kehittämistyöhön <strong>ja</strong> matkailuyritystentarpeisiin. 1.12.2001–30.10.2002 toteutettu tutkimus muodostui kahdesta osiosta(talvi <strong>ja</strong> kesä), <strong>ja</strong> käsillä olevassa loppuraportissa on kuvattu näiden molempienosioiden tulokset.1.2 Matkailun tutkimus <strong>ja</strong> <strong>matkailun</strong> keskeisimmät käsitteetMatkailu on ilmiönä moniulotteinen, <strong>ja</strong> <strong>matkailun</strong> tutkimus luonteeltaan monitieteistä.Matkailun kehittämistyön <strong>ja</strong> matkailumarkkinoinnin taustalle tarvitaan mm. sosiologian,maantieteen, taloustieteiden <strong>ja</strong> psykologian näkökulmia, jotta <strong>matkailun</strong> toimintaympäristönmuutosta <strong>ja</strong> toisaalta muutosten hei<strong>ja</strong>stumista ihmisten matkailukäyttäytymiseenkyettäisiin hahmottamaan.Matkailusta on olemassa runsaasti määritelmiä, jotka on tarkoitettu ennen kaikkea hallinnon,matkailuviranomaisten <strong>ja</strong> tilastojen laatijoiden käyttöön. Maailman matkailujärjestö,World Tourist Organization (WTO), määrittelee <strong>matkailun</strong> korkeintaan vuodenmutta vähintään vuorokauden kestäväksi, vapaa-aikaan, työhön tai muihin tarkoituksiinliittyväksi matkustamiseksi <strong>ja</strong> oleskeluksi sellaisella paikkakunnalla, joka ei ole henkilöntavanomainen elinympäristö (Petrisalo 2001, 17–18). Tavanomaisen elinympäristöntai elinpiirin käsitteeseen voidaan katsoa kuuluvaksi sellaiset kohteet, jotka ovatfyysisesti lähellä henkilön kotipaikkaa <strong>ja</strong> toisaalta sellaiset kohteet, joissa henkilö käysäännöllisesti. A<strong>ja</strong>llisesti tarkasteltuna pitkä kotimaanmatka sisältää vähintään neljäyöpymistä <strong>ja</strong> lyhyt 1–3 yöpymistä. Mikäli matka ei sisällä yöpymistä kohteessa, matkantehnyttä henkilöä kutsutaan päiväkävijäksi. (Tilastokeskus 2001a, 58–59 <strong>ja</strong> 2001b, 14.)
8Matkustuksen ominaispiirteiden kuten matkan keston, matkan tarkoituksen tai matkansuuntautumisen perusteella voidaan siis määritellä matkaili<strong>ja</strong>n käsite. Määrittelyt eivätkuitenkaan ole yksiselitteisiä, <strong>ja</strong> esimerkiksi työ<strong>matkailun</strong> käsite on tietyllä tavalla ongelmallinen,sillä matkailuun <strong>ja</strong> matkustustapahtumaan liittyy olennaisena vapaaehtoisuus<strong>ja</strong> valinnan mahdollisuus, mikä ei työ<strong>matkailun</strong> kohdalla useinkaan toteudu. Toisaalta,esimerkiksi Hemmi & Vuoristo (1993) sisällyttävät työ<strong>matkailun</strong> muihin <strong>matkailun</strong>muotoihin todeten, että monessa tapauksessa turismin <strong>ja</strong> työ<strong>matkailun</strong> välinenra<strong>ja</strong> on häilyvä, sillä jälkimmäiseen saattaa sisältyä virkistys-, lepo- <strong>ja</strong> harrastuselementtejä.Tilastokeskus sisällyttää matkailutilastoissaan työmatkoihin myös päätoimiseenopiskeluun liittyvät matkat <strong>ja</strong> sellaiset työ- <strong>ja</strong> lomamatkan yhdistelmät, joissa työ onensisi<strong>ja</strong>inen matkan syy (Tilastokeskus 2001a, 59). Tässä tutkimuksessa on jäljempänätiettyjen tarkastelujen kohdalla yhdistetty <strong>matkailun</strong> lajit edellä mainitulla tavalla <strong>ja</strong>otellenne loma- <strong>ja</strong> työmatkoihin.Tietyissä <strong>matkailun</strong> määritelmissä ei päiväkävijöitä lueta mukaan matkailijoihin. Kuitenkinesimerkiksi Hemmi & Vuoristo (1993, 11) laskevat päivä<strong>matkailun</strong> kuuluvaksimatkailuun, mikäli se suuntautuu koti- <strong>ja</strong> työpaikkakunnan ulkopuolelle. Tällöin maantieteellisestitarkasteltuna matkailuun sisältyy a<strong>ja</strong>tus ulkopaikkakuntalaisuudesta. Matkailunmääritteleminen tavanomaisen elinpiirin ulkopuolella tapahtuvaksi toiminnaksiasettaa näin ollen tämän tutkimuksen pääasialliseksi kohderyhmäksi maakunnan ulkopuoleltatulevat, eli ne henkilöt, jotka eivät ole tavanomaisessa elinympäristössään.Petrisalo (2001) kokoaa vapaa-aikaa <strong>ja</strong> matkustamista koskevista teoretisoinneista <strong>matkailun</strong>määritelmän, jossa matkailu nähdään vapaa-aikaan liittyvänä <strong>ja</strong> vieraisiin oloihinsuuntautuvana matkustamisena. Se on vapaaehtoista <strong>ja</strong> ajoittain siihen liittyy korostuneestiuteliaisuus sekä halu uuden <strong>ja</strong> vaihtelun kokemiseen. Lisäksi matkailulle on ominaistakaupallisten palveluiden hyväksikäyttö. Petrisalo ei määrittele matkailua matkankeston tai pituuden mukaan, mutta ra<strong>ja</strong>a <strong>matkailun</strong> ulkopuolelle säännöllisesti toistuvattyömatkat sekä lyhytaikaiset arkiympäristöön suuntautuvat vierailu-, ostos- ym. matkat.(Petrisalo 2001, 19–20.) Tällöin määritelmässä korostuu tietyllä tavalla valinnanvapaudenkriteeri, joka ei esimerkiksi työmatkalaisten kohdalla täysin toteudu.1.3 Matkailualan muutokset <strong>ja</strong> odotukset 2000-luvullaYhteiskunnallisen murroksen kohti jälkiteollista yhteiskuntaa nähdään hei<strong>ja</strong>stuvan matkailuunsiten, että matkailuteollisuus muuttuu jälkimodernin hyvinvointiyhteiskunnanpalvelu- <strong>ja</strong> elämysteollisuudeksi, jossa kokemus <strong>ja</strong> elämys ovat matkailijoiden tarpeiden<strong>ja</strong> kysynnän mukaan työstettäviä kulutushyödykkeitä. Matkailuelämyksen ”raakaaineena”voi olla maisema, historia tai perinne, mutta myös tarina, myytti, hil<strong>ja</strong>isuus taisosiaalinen kanssakäyminen. (Petrisalo 2001, 22–23.) Juuri elämyksellisyys on sellainenmääre, joka liitetään jälkimoderniin matkailuun <strong>ja</strong> matkaili<strong>ja</strong>an.Elämysten voimakas esiinnousu <strong>ja</strong> painottuminen matkailussa kytkeytyy laajempaantuotannon <strong>ja</strong> kulutuksen rakenteiden muutokseen länsimaissa. Tätä muutosta kuvataanusein siirtymisellä massatuotannosta <strong>ja</strong> -kuluttamisesta kohti kulutta<strong>ja</strong>keskeisesti rakentuneitamarkkinoita, joilla eri kulutustavoilla on keskenään suuria ero<strong>ja</strong>. Matkailussatämä muutos tarkoittaa siirtymistä massaturismista kohti yksilöllistä matkailua <strong>ja</strong> yhä
9selvemmin eri kulutta<strong>ja</strong>ryhmille suunnattu<strong>ja</strong> tuotteita. Siinä missä modernin a<strong>ja</strong>n matkailualuonnehtivat sellaiset piirteet kuin massaturismi, pakettimatkailu <strong>ja</strong> passiivisuus,luonnehtii jälkiteollisen a<strong>ja</strong>n matkailua yksilöllisyys, joustava omatoimimatkailu <strong>ja</strong> aktiivisuus.(Urry 1990, 13–14, Saarinen 2001, 88–89.)Tätä jälkiteolliseksi tai postmoderniksi nimetyn a<strong>ja</strong>n matkailua leimaa lisäksi nautinnon<strong>ja</strong>tkuva metsästäminen <strong>ja</strong> arkitodellisuudesta irrottautuminen sekä matkaili<strong>ja</strong>n kiinnostusyksilöllisiä valinto<strong>ja</strong> kohtaan, pakettimatkaa<strong>ja</strong>n statuksen välttäminen sekä ”oikean”<strong>ja</strong> ”luonnollisen” arvostaminen matkakohteessa. Tämä uusi matkaili<strong>ja</strong>tyyppi, niin sanottupostturisti, ei kuitenkaan välttämättä halua nähdä aito<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> autenttisia kohteita,vaan olennaisempaa hänelle on välitön tarpeentyydytys <strong>ja</strong> nautinto, eli elämykset. Postturistiyhdistääkin yksilöllisen <strong>matkailun</strong> piirteet turistiseen tarpeeseen kuluttaa valmiiksituotettu<strong>ja</strong> matkailupalvelu<strong>ja</strong>. Sinänsä voidaan suhtautua kriittisesti koko a<strong>ja</strong>tukseen<strong>matkailun</strong> muuttumisesta postmoderniksi <strong>ja</strong> postturistin olemassaolosta, koska modernina<strong>ja</strong>n matkailu <strong>ja</strong> sen ominaispiirteet eivät periaatteessa ole kadonneet minnekään,vaan ne ovat vain muuttaneet muotoaan entistä intensiivisemmiksi <strong>ja</strong> nopeatempoisemmiksi.(Urry 1990, 96, 100–102; vrt. Selänniemi 1996, 170–172; Saarinen 2001, 96.)Matkailun kulutta<strong>ja</strong>käyttäytymistä tarkastelevissa tutkimuksissa, joita tämä asiakastutkimuskinedustaa, tulee huomioida yhteiskuntaan, yhteisöihin <strong>ja</strong> yksilöihin vaikuttaviamuutostekijöitä <strong>ja</strong> pohtia niiden vaikutusta <strong>matkailun</strong> kulutukseen <strong>ja</strong> tuottamiseen lähitulevaisuudessa.Matkailun toimintaympäristöön vaikuttavien muutosten, kuten globalisaation,ikärakenteen muutoksen <strong>ja</strong> elämäntapojen muutoksen tunnistamisen avullapyritään luomaan kuvaa lähitulevaisuuden matkaili<strong>ja</strong>sta <strong>ja</strong> siitä, miten yksilön sosiaaliseenolemukseen <strong>ja</strong> taloudellisiin resursseihin vaikuttavat muutokset hei<strong>ja</strong>stuvat hänenmatkaili<strong>ja</strong>käyttäytymiseensä <strong>ja</strong> arvostuksiinsa. (Leveälahti 2001, 9–10,13.)Eläkeläisten määrän nopea kasvu, vanheneva ikärakenne sekä sukupolvien väliset eroavaisuudetkulutustottumusten, tulojen <strong>ja</strong> menojen suhteen muuttavat <strong>matkailun</strong> toimintaympäristöntilaa. Tämä tulee huomioida sekä <strong>matkailun</strong> markkinoinnissa että matkailupalveluiden<strong>ja</strong> -tuotteiden kehitystyössä. Erityisen tärkeää on arvioida 1940–1950-luvuilla syntyneiden, ns. suurten ikäluokkien merkitystä kuluttajina, koska he ovat absoluuttisen<strong>ja</strong> suhteellisen määränsä, tulojensa <strong>ja</strong> kulutuksen suhteen tärkein <strong>matkailun</strong>kulutta<strong>ja</strong>ryhmä lähitulevaisuudessa. (Leveälahti 2001, 34, 89–90.)Asuinpaikan <strong>ja</strong> -maan mukaisessa segmentoinnissa tulee puolestaan huomioida se, että<strong>matkailun</strong> painopiste on kotimarkkinoilla. Suomen matkailutulojen <strong>ja</strong> -määrien mukaanmitattuna yli kaksi kolmasosaa matkailusta koostuu kotimaan matkailijoista. Lisäksimaaseutuväestön määrän vähentyminen <strong>ja</strong> elämäntavan urbanisoituminen aiheuttavatmuutoksia eri matkaili<strong>ja</strong>segmenttien välisissä painoarvoissa. (vrt. Leveälahti 10, 113.)Lyhyemmälläkin aikavälillä on tärkeää tunnistaa matkailuun vaikuttavia trendejä <strong>ja</strong> niitätekijöitä, jotka muokkaavat ihmisten arvostuksia <strong>ja</strong> käsityksiä matkailusta sekä vaikuttavathenkilökohtaisiin matkustusmotiiveihin. Esimerkiksi Matkailun edistämiskeskuksensuhdanneraportin mukaan perhe<strong>matkailun</strong> sekä luonnossa <strong>ja</strong> maaseudulla tapahtuvanlomailun uskotaan lisääntyvän. Erityisesti luonto- <strong>ja</strong> liikuntamatkat ovat olleetbarometrin kärkiryhmässä kysyttäessä matkailualalta eri tuoteryhmien kasvunäkymiä.(Maaseudun Tulevaisuus.)
102. MATKAILU ETELÄ-POHJANMAALLA2.1 Tutkimuksen aineisto <strong>ja</strong> menetelmätTutkimuksen aineisto kerättiin strukturoidulla kyselylomakkeella sekä yöpyviltä matkailijoiltamaakunnan majoitusliikkeissä että tapahtumakävijöiltä erilaisten yleisötapahtumienyhteydessä. Talvi<strong>ja</strong>ksolle valittiin 25 matkailu- <strong>ja</strong> majoitusyritystä, viisi jokaisestaseutukunnasta, sekä kuusi tapahtumaa, yksi jokaisesta seutukunnasta, paitsi Seinänaapurienalueelta kaksi tapahtumaa. Kesä<strong>ja</strong>ksolla kohteiden <strong>ja</strong> tapahtumien määrää lisättiin<strong>ja</strong> mukana oli yhteensä 44 matkailu- <strong>ja</strong> majoitusyritystä. Härmänmaalta, Järviseudulta<strong>ja</strong> Suupoh<strong>ja</strong>sta 8 yritystä jokaisesta seutukunnasta sekä Kuusiokuntien <strong>ja</strong> Seinänaapurienalueelta 10 yritystä. Osa yrityksistä oli samo<strong>ja</strong> kuin talvi<strong>ja</strong>ksolla. Tapahtumiavalittiin Härmänmaalta, Järviseudulta <strong>ja</strong> Suupoh<strong>ja</strong>sta yksi jokaisesta seutukunnasta<strong>ja</strong> Kuusiokuntien sekä Seinänaapurien alueelta kaksi tapahtumaa (lista tapahtumista liitteessä1.). Majoitusyritysten valinnassa pyrittiin huomioimaan se, että erityyppiset <strong>ja</strong>erikokoiset kohteet olivat edustettuina. Tapahtumia valittaessa pyrittiin ottamaan mukaanseutukunnittaiset kärkitapahtumat <strong>ja</strong> toisaalta valitsemaan sisällöllisesti keskenäänerilaisia tapahtumia.Tutkimuksen käytännön toteuttaminen tapahtui siten, että majoitusyritystä pyydettiinjoko antamaan yöpyjälle tai asettamaan esimerkiksi huoneisiin esille kyselylomake <strong>ja</strong>palautuskuori. Suurimpaan osaan yrityksistä kyselylomakkeet toimitettiin henkilökohtaisesti,osaan postitettiin. Lomakkeet käännettiin myös ruotsin-, englannin- <strong>ja</strong> saksankielisiksi.Majoitusyrityksen koosta riippuen lomakkeita toimitettiin talvi<strong>ja</strong>ksolla 30–100 kappaletta yritystä kohden <strong>ja</strong>ettavaksi, yhteensä 1620 lomaketta palautuskuorineen,sekä kesä<strong>ja</strong>ksolla 50–150 lomaketta, yhteensä 3130 lomaketta. Tapahtumien yhteydessälomake <strong>ja</strong> palautuskuori ojennettiin vastaa<strong>ja</strong>lle pääsääntöisesti tämän saapuessa tapahtumaan.Kysely oli käynnissä talvi<strong>ja</strong>ksolla 28.1.2002–14.4.2002, joten tähän a<strong>ja</strong>n<strong>ja</strong>ksoonajoittui sekä hiihtolomaviikot että pääsiäinen. Kesä<strong>ja</strong>kson kyselyt puolestaantoteutettiin 8.6.2002–9.9.2002.Kyselylomakkeella haettiin tietoa sekä vastaa<strong>ja</strong>n senhetkisestä matkustustapahtumasta<strong>ja</strong> matkustuspäätökseen liittyneistä motiiveista <strong>ja</strong> tiedonsaantikanavista että vastaa<strong>ja</strong>nasenteista <strong>ja</strong> mielipiteistä liittyen Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaahan matkailu- <strong>ja</strong> kulttuurialueena.Kyselylomakkeet pyrittiin pitämään sekä talvi- että kesä<strong>ja</strong>ksolla mahdollisimman yhteneväisinä,kuitenkin esimerkiksi käytettyjen palvelujen kohdalla lomakkeessa otettiinhuomioon vuodenaikaiset erot (lomakkeet liitteinä 2 <strong>ja</strong> 3).Kaikkiaan lomakkeita palautui talvi<strong>ja</strong>ksolla 18 matkailu- <strong>ja</strong> majoitusyrityksestä, yhteensä282 kappaletta. Varsinaista palautusprosenttia ei voida ilmoittaa, sillä todellista <strong>ja</strong>ettujenlomakkeiden määrää ei ole tiedossa. Toimitettujen lomakkeiden määrästä palautuneitaoli 17 %. Kesä<strong>ja</strong>ksolla lomakkeita palautui 31 yrityksestä yhteensä 438 kappaletta.Yrityksiin toimitettujen lomakkeiden määrästä palautuneita oli 14 %. Menetelmällisestimajoitusyrittäjien kautta tapahtuva kyselylomakkeiden <strong>ja</strong>kaminen osoittautui epävarmaksi,mikä on käynyt ilmi jo aikaisemmissa tutkimuksissa (esim. Matkailun asiakastyytyväisyys-<strong>ja</strong> imagotutkimus 2000). Epävarmuustekijöinä oli matkailu- <strong>ja</strong> majoitus-
11yritysten sitouttaminen ”ylimääräiseen” työhön, lomakkeen tarjoamiseen yöpyjälle tainiiden <strong>ja</strong>kamiseen majoitustiloihin. Lisäksi matkailualaan liittyvät aiemmat tai meneilläänolleet selvitykset <strong>ja</strong> tutkimukset sekä opinnäytetöiden yhteydessä tehdyt kyselytkorottivat ymmärrettävästi yritysten kynnystä lähteä mukaan <strong>ja</strong> toisaalta saattoivat laskeavastaajien halukkuutta vastata. (Aineiston keruun ongelmista esim. Honkanen 2001,117–118.) Toisaalta, mukana olleet yritykset suhtautuivat kiinnostuneesti <strong>ja</strong> innostuneestitutkimukseen.Talvitapahtumien yhteydessä <strong>ja</strong>ettiin talvi<strong>ja</strong>ksolla yhteensä 2<strong>21</strong> lomaketta, joista 47palautui. Palautusprosentiksi tuli näin ollen <strong>21</strong> %. Seinäjoen EM-paine<strong>ja</strong> lukuun ottamattatapahtumat olivat pienimuotoisia <strong>ja</strong> suunnattu<strong>ja</strong> erityisille kohdeyleisöille. Lisäksieteläpoh<strong>ja</strong>laisten osuus tapahtumakävijöistä oli suuri. Kesäa<strong>ja</strong>n tapahtumissa <strong>ja</strong>ettiinkaikkiaan 1013 kyselylomaketta, joista palautui 372. Palautusprosentiksi tuli 37 %, mitävoidaan pitää kohtuullisen korkeana. Erityisesti talvia<strong>ja</strong>n tapahtumien yhteydessä aineistoakerättäessä ongelmana oli se, että vierailijoina oli paljon eteläpoh<strong>ja</strong>laisia, jotkaeivät näin ollen kuuluisi tiukasti ra<strong>ja</strong>tun matkaili<strong>ja</strong>n määritelmän piiriin. Useat näistätapahtumakävijöistä eivät itsekään pääsääntöisesti kokeneet olevansa matkalla, <strong>ja</strong> tällöinlomakkeen matkailutapahtumaan liittyvät kysymykset menettivät heidän kohdallaanmerkitystään. Tämän vuoksi kyselylomaketta tarjottaessa pyrittiinkin etsimäänmaakunnan ulkopuolisia vastaajia.Lomake mittasi sekä tosiasioita (senhetkiseen matkailutapahtumaan liittyviä tieto<strong>ja</strong>) ettäasenteita (mielipiteitä matkailupaketeista <strong>ja</strong> Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaasta matkailualueena). Tällaisessaalueellisessa matkailututkimuksessa esitettävien kysymysten avulla pyritään sekäselvittämään matkailijoiden asiakasprofiili että identifioimaan matkailullisia vetovoimatekijöitä<strong>ja</strong> palveluita sekä niiden keskinäistä tärkeysjärjestystä eri segmenttien keskuudessa.Empiirinen tutkimus on ensisi<strong>ja</strong>inen tapa tuottaa tällaista tietoa <strong>matkailun</strong>suunnittelun <strong>ja</strong> kehittämisen tarpeisiin, mutta ei suinkaan ainoa tai edes välttämättä paras(vrt. Paa<strong>ja</strong>nen 1994, 128). Kyselylomaketutkimukseen saattaa liittyä tiettyjä ongelmia,kuten vastaajien mahdolliset väärinymmärrykset sekä tietty sattumanvaraisuus vastauksissa.Lisäksi kyselylomakkeen konstruoima todellisuus on varsin suljettu <strong>ja</strong> ennaltamäärätty <strong>ja</strong> tiettyjen tahojen mielestä hei<strong>ja</strong>stelee ennemminkin laatijoidensa kuin vastaajienarvostuksia.Tämän tutkimuksen aineisto siis muodostuu kokonaisuudessaan 1139 matkaili<strong>ja</strong>n vastauksesta.Osin suhteellisen alhaisista palautusprosenteista <strong>ja</strong> talviaineiston pienehköstäkoosta huolimatta ei estettä monipuoliselle tarkastelulle ole. Talvia<strong>ja</strong>n matkaili<strong>ja</strong>virratovat Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla pieniä suhteessa kesäa<strong>ja</strong>n matkailuvolyymiin, <strong>ja</strong> tutkimuksenajoittamisen kannalta tietty puute oli jouluna<strong>ja</strong>n <strong>ja</strong> vuodenvaihteen puuttuminen tutkimus<strong>ja</strong>ksosta.Kesä<strong>ja</strong>kson aineistokertymän ongelmana oli osin sesongin kiireisyys <strong>ja</strong>muut meneillään olevat kyselyt. Aineisto on kuitenkin kokonaisuudessaan monipuolinen<strong>ja</strong> useasta kohteesta koottu <strong>ja</strong> tarjoaa vertailuasetelman talvi- <strong>ja</strong> kesäa<strong>ja</strong>n <strong>matkailun</strong>välillä. Suoria vertailu<strong>ja</strong> tehtäessä on kuitenkin huomioitava se, että talvi- <strong>ja</strong> kesäa<strong>ja</strong>naineistoa hankittaessa eri aineistolähteet painottuvat eri tavalla, mikä vaikuttaa vertailtavuuteen.
122.2 Matkailun tunnusluku<strong>ja</strong> Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaallaEtelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> matkailua käsittelevistä aiemmista tutkimuksista on syytä mainitaMatkailun tulo- <strong>ja</strong> työllisyysselvitys vuodelta 1998, jossa tarkasteltiin sekä matkaili<strong>ja</strong>profiiliaettä arvioitiin <strong>matkailun</strong> taloudellisia vaikutuksia maakunnalle. Tutkimuksenkeskeisimpänä tuloksena voidaan pitää matkailualan taloudellisen merkittävyyden havaitsemista.Asiakkaiden mielipiteitä palveluista <strong>ja</strong> maakunnan imagosta kysyttiin puolestaanvuonna 2000 Matkailun asiakastyytyväisyys- <strong>ja</strong> imagotutkimuksessa, jonka keskeisenätuloksena oli se, että matkaili<strong>ja</strong>t olivat suhteellisen tyytyväisiä Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaallasaamaansa asiakaspalveluun <strong>ja</strong> käyntikohteisiin. Näiden molempien tutkimustentarkoituksena on ollut tuottaa tietoa maakunnan <strong>matkailun</strong> kehittämisen taustalle.Tilastokeskuksen matkailua käsittelevistä tilastoista (Tilastokeskus 2001a, 2001b <strong>ja</strong> 2002)on koottu oheen kolme Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla tapahtuneita yöpymisiä kuvaavaa taulukkoa(taulukot 1, 2 <strong>ja</strong> 3). Kaikista Suomen vuoden 2000 yöpymisistä 2 % tapahtui Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla (Tilastokeskus 2001b, 44). Taulukossa 2 on esitetty Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalletehdyt vapaa-a<strong>ja</strong>n matkat suhteessa naapurimaakuntiin. Tiedot perustuvat tilastokeskuksenSuomalaisten matkailu -tutkimuksiin, joiden keskeisenä erona taulukon 1 Matkailutilastonlukuihin on, että niissä on mukana myös pienet majoitusliikkeet <strong>ja</strong> yksityisetlomamökit, jotka eivät sisälly Matkailutilaston lukuihin. Tämän vuoksi taulukon 2 luvutovat suurempia. Suosituimmat kohdemaakunnat olivat vuosina 2000 <strong>ja</strong> 2001 Uusimaa<strong>ja</strong> Lappi, <strong>ja</strong> valtakunnallisesti vuosien 2000 <strong>ja</strong> 2001 välillä kotimaan vapaa-a<strong>ja</strong>n matkailukasvoi 9 %. (Tilastokeskus 2001a, 19 <strong>ja</strong> 2002, 10,19). Näiden tilastojen valossa Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla kasvu on ollut maan keskiarvon yläpuolella. Taulukossa 3 on esitetty yksityiskohtaisemminEtelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalle suuntautuvat matkat.Taulukko 1. Yöpymiset Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla 1999–2000 (lähde: Tilastokeskus 2001b, 25).1999 530 0002000 527 000Taulukko 2.Kotimaan vapaa-a<strong>ja</strong>nmatkat Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla <strong>ja</strong> sen naapurimaakunnissavuosina 2001 <strong>ja</strong> 2000. Vuoden 2000 luvut suluissa (lähde: Tilastokeskus 2001a,20–<strong>21</strong> <strong>ja</strong> 2002, 20–<strong>21</strong>).Pitkät matkat Lyhyet matkat Yhteensä(väh. 4 yötä)(1-3 yötä)Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaa 149 000 (129 000) 753 000 (579 000) 902 000 (708 000)Poh<strong>ja</strong>nmaa 89 000 (81 000) 382 000 (373 000) 470 000 (454 000)Keski-Poh<strong>ja</strong>nmaa 55 000 (43 000) 185 000 (201 000) 240 000 (244 000)Keski-Suomi 226 000 (225 000) 1 149 000 (1 061 000) 1 376 000 (1 286 000)Pirkanmaa 276 000 (251 000) 1 635 000 (1 536 000) 1 913 000 (1 787 000)Satakunta 1<strong>21</strong> 000 (106 000) 677 000 (609 000) 798 000 (715 000)
13Taulukko 3.Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalle suuntautuvat matkat majoitusmuodon <strong>ja</strong> yöpymisen mukaanvuosina 2001 <strong>ja</strong> 2000. Vuoden 2000 luvut suluissa (lähde: Tilastokeskus 2001a,20-<strong>21</strong> <strong>ja</strong> 2002, 20–<strong>21</strong>).Matkat maksullisessa Matkat omalle mökille Vierailumatkat sukulaisten <strong>ja</strong>majoituksessatuttavien luoPitkät matkat Lyhyet matkat Pitkät matkat Lyhyet matkat Pitkät matkat Lyhyet matkat29 000 133 000 22 000 87 000 98 000 533 000(<strong>21</strong> 000) (104 000) (27 000) (54 000) (81 000) (4<strong>21</strong> 000)2.3 Talvi- <strong>ja</strong> kesäa<strong>ja</strong>n matkaili<strong>ja</strong>profiilit Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaallaTutkimuksen tavoitteena oli selvittää, millaisia matkailijoita maakuntaan saapuu, mistäpäinhe tulevat <strong>ja</strong> miksi. Kyselylomakkeessa kysyttiin vastaa<strong>ja</strong>n taustatieto<strong>ja</strong> liittyensukupuoleen, ikään, sosioekonomiseen asemaan sekä asuinpaikkaan. Matkustustapahtumaanliittyviä tieto<strong>ja</strong> puolestaan kartoitettiin kysymällä matkustusseurasta, käytetystäkulkuneuvosta, matkan tarkoituksesta, pääasiallisesta tulosyystä sekä siitä, kuinka useinvastaa<strong>ja</strong> oli matkaillut Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla <strong>ja</strong> kauanko aikoi kyseisellä matkallaan maakunnassaviipyä.Sukupuolittain vastaukset <strong>ja</strong>kautuivat talviaineistossa hyvin tasaisesti, kun taas kesäaineistossavastaajien enemmistö oli naisia (taulukko 4). Selityksenä tähän on osaltaan se,että talviaineistossa työ- <strong>ja</strong> kokousmatkalaisten osuus oli suurempi (ks. kuvio 7) <strong>ja</strong> valtakunnallisestikintarkasteltuna on havaittu, että työmatkalaisista huomattava enemmistöon miehiä (Tilastokeskus 2002, 52). Kesäaineistossa puolestaan tapahtumakävijätolivat korostuneemmassa asemassa <strong>ja</strong> erityisesti kulttuuritapahtumien kävijöinä monientutkimusten mukaan naiset ovat miehiä aktiivisempia. Tapahtumien yhteydessä vastanneista67 % olikin naisia.Ikäryhmittäin suurin vastaa<strong>ja</strong>ryhmä oli 45–54-vuotiaat, jotka edustivat talviaineistossa25 % <strong>ja</strong> kesäaineistossa 26,5 % vastaajista, kun taas alle 25-vuotiaat olivat pienin ikäryhmä,5,2 % talvia<strong>ja</strong>n vastaajista <strong>ja</strong> 8,5 % kesäa<strong>ja</strong>n vastaajista (kuvio 1). Ammattiryhmittäintoimihenkilöt <strong>ja</strong> muussa palkkatyössä toimivat olivat suurimmat vastaa<strong>ja</strong>ryhmätnoin 24 %:n osuuksilla. Vuodenaikaisista eroista huomattavinta on johtavassa asemassaolevien, opiskelijoiden <strong>ja</strong> työelämän ulkopuolella olevien osuuden lisääntyminen kesäaikana.Yrittäjien suhteellinen osuus puolestaan oli talviaineistoa pienempi. (Kuvio 2).Taulukko 4.Vastaajien sukupuoli<strong>ja</strong>kauma.talvi (n=318)kesä (n=806)Nainen 49,7 % 61,4 %Mies 50,3 % 38,6 %
14Kuvio 1. Vastaa<strong>ja</strong>t ikäryhmittäin (%).Kuvio 2. Vastaa<strong>ja</strong>t ammattiryhmittäin (%).Vastaajia oli talvi<strong>ja</strong>ksolla kaikkiaan 18 maakunnasta <strong>ja</strong> kesä<strong>ja</strong>ksolla kaikista maammemaakunnista (kuvio 3). Suurin osa kaikista vastaajista oli Uudeltamaalta (talvi 15,7 %kesä 16,4 %). Talvi<strong>ja</strong>ksolla korostui eteläpoh<strong>ja</strong>laisten suuri osuus vastaajista, 14,1 %vastaajista, <strong>ja</strong> lisäksi on huomautettava, että eteläkar<strong>ja</strong>laisten osuus vastaajista on talviaineistossaylikorostunut suuren yksittäisen vastaa<strong>ja</strong>ryhmän vuoksi. Varsinais-Suomesta,Pohjois-Poh<strong>ja</strong>nmaalta <strong>ja</strong> Lapista tulleiden suhteellinen osuus oli suurempi kesäai-
15neistossa kuin talviaineistossa. Ulkomaisia matkailijoita oli talvi<strong>ja</strong>ksolla 3,1 % vastaajista<strong>ja</strong> he tulivat Sveitsistä, Saksasta <strong>ja</strong> Ruotsista. Kesäaikana ulkomaisia matkailijoitaoli 2,4 % vastaajista <strong>ja</strong> enemmistö heistä oli ruotsalaisia sekä saksalaisia. Lisäksi vastaajiaoli Alankomaista, Sveitsistä, Englannista <strong>ja</strong> Australiasta.Vastaajien asuinpaikan alueellisen <strong>ja</strong>kautumisen luokittelussa (kuvio 4) on sovellettuSiirilän (1999, 2) käyttämää <strong>ja</strong>ottelua, jonka mukaan suuria keskuksia ovat Helsinginseutu, Turku, Tampere <strong>ja</strong> Oulu. Muita keskuksia ovat Kuopio, Joensuu, Jyväskylä, Hämeenlinna,Seinäjoki, Mikkeli, Ka<strong>ja</strong>ani, Rovaniemi, Lahti, Lappeenranta-Imatra, Pori,Vaasa, Kotka-Hamina, Kouvola-Kuusankoski <strong>ja</strong> Kokkola. Kolmantena ryhmänä on näidenkaupunkiseutujen ulkopuoliset alueet. Suurin osa vastaajista (talvi 56,6 %, kesä65,2 %) tuli näiltä keskusseutujen ulkopuolisilta alueilta, kun taas suurista keskuksistaoli hieman yli 20 % vastaajista.Kuvio 3. Vastaajien asuinpaikkakunta maakunnittain (%).
16Kuvio 4. Vastaajien asuinpaikan alueellinen <strong>ja</strong>kautuminen (%).Itse matkustustapahtumaan liittyviä taustatieto<strong>ja</strong> kerättiin kysymällä matkaseuraa, pääasiallistakulkuneuvoa, jolla vastaa<strong>ja</strong> matkusti, matkan tarkoitusta <strong>ja</strong> matkan pääasiallistasyytä. Suurin osa talvia<strong>ja</strong>n vastaajista, 31 %, oli yksinmatkustavia. Puolison kanssamatkustavia oli noin 24 % vastanneista, mutta lapsiperheiden osuus oli jo huomattavastipienempi eli noin 10 %. Kesäa<strong>ja</strong>n kyselylomakkeeseen kysymyksen muotoilua muutettiin<strong>ja</strong> uusiksi vaihtoehdoiksi tulivat matkustaminen joko pariskuntana tai perheen kanssa(ks. liite 2.). Pariskuntana matkaavia oli kesäaikana 42 % vastanneista <strong>ja</strong> lapsiperheidenosuus oli noin <strong>21</strong> %. (Kuvio 5.)Kuvio 5. Matkaseura (%).
17Selvästi yleisin käytetty kulkuneuvo talviaikana oli henkilöauto, jolla matkusti 68,7 %vastaajista. Myös kesäaikana yleisin kulkuneuvo oli oma henkilöauto, mutta lähes 30 %vastaajista matkusti henkilöauto-asuntovaunuyhdistelmällä tai asuntoautolla. Muita käytettyjäkulkuneuvo<strong>ja</strong> olivat erilaiset useamman kulkuneuvon yhdistelmät, polku- <strong>ja</strong>moottoripyörä <strong>ja</strong> talvi<strong>ja</strong>ksolla jopa moottorikelkka. Talvi<strong>ja</strong>ksolla asuntovaunujen <strong>ja</strong> -autojen osuus sisältyy muiden kulkuneuvojen 3,4 %:iin. (Kuvio 6.)Kuvio 6. Kulkuneuvo (%).Kuvio 7. Matkan tarkoitus (%).
18Aineistossa matkan pääasiallinen tarkoitus <strong>ja</strong>kautui siten, että talviaikana loma- tai vapaa-a<strong>ja</strong>nmatkallailmoitti olevansa 62,1 % vastaajista, kun taas työ- tai kokousmatkalla29,5 % vastaajista. Kesäaikana loma- tai vapaa-a<strong>ja</strong>nmatkalaisten osuus oli 85,3 % vastaajista(kuvio 7). Kaikista kotimaanmatkoista vuonna 2000 oli 68,9 % vapaa-aikaanliittyviä <strong>ja</strong> 28,9 % ammattiin liittyviä matko<strong>ja</strong>. (Tilastokeskus 2001b, 61). Mikäli matkantarkoitus esitetään Tilastokeskuksen käyttämän <strong>ja</strong>otuksen mukaan, jossa yhdistetyttyö- <strong>ja</strong> lomamatkat <strong>ja</strong> päätoimiseen opiskeluun liittyvät matkat luetaan työmatkoiksi, olitalviaikana 38 % <strong>ja</strong> kesäaikana noin 15 % vastaajista muulla kuin lomamatkalla.Kuvio 8. Pääasiallisin syy tuloon Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalle (%).Kysyttäessä pääasiallisinta syytä tuloon Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalle tärkeimmäksi kohosi sekä talviettäkesäaikana osallistuminen johonkin järjestettyyn tapahtumaan (kuvio 8). Kesäaikanayli puolelle vastaajista järjestettyyn tapahtumaan osallistuminen oli tärkein tulosyy. Onkuitenkin huomautettava, että kesäa<strong>ja</strong>n vastaajista lähes 46 % oli saanut kyselylomakkeenjonkin tapahtuman yhteydessä kun taas talvi<strong>ja</strong>ksolla vain 14 %. Lisäksi on todettava, ettävastaajien tulkinnat vaihtelivat siitä, mikä on järjestetty tapahtuma. Vuodenaikaisia ero<strong>ja</strong>tulosyissä näyttäisi olevan muutenkin. Vertailtaessa talvia<strong>ja</strong>n <strong>ja</strong> kesäa<strong>ja</strong>n tulosyitä painottuukesäaikana tapahtumakäyntien ohella sukulaisten <strong>ja</strong> tuttavien luona vierailut, ostostenteko <strong>ja</strong> liikkeissä käynti sekä nähtävyyksiin tai matkailukohteisiin tutustuminen. Talviaikanapuolestaan virkistäytyminen <strong>ja</strong> harrastusmahdollisuudet sekä muut tulosyyt painottuivatkesäaikaa enemmän. Muita pääasiallisia syitä tuloon Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalle olivat työhönliittyvät syyt, kuntoutus <strong>ja</strong> terveyslomailu, opiskelu tai koulutus.Kysyttäessä matkan pääkohdetta tarkemmin avoimessa kysymyksessä, suurin osa vastaajistailmoitti tietyn matkailu- tai majoituskohteen, jonkin kunnan tai maantieteellisenalueen tai yksittäisen tapahtuman tai tilaisuuden pääasialliseksi kohteekseen. Maakun-
19nan kohteista <strong>ja</strong> tapahtumista eniten maininto<strong>ja</strong> saivat kesäaikana Keskisen kauppakeskusTuurissa <strong>ja</strong> Tangomarkkinat Seinäjoella. Talviaikana vastauksissa esiintyi usein myösmuita kuin varsinaisia matkailu- tai tapahtumakohteita. Näitä olivat erilaiset liikkeet,teollisuusyritykset tai koulutukseen liittyvät kohteet. Yksittäisistä maakunnan ulkopuolellesijoittuvista matkailukohteista eniten maininto<strong>ja</strong> sai Wasalandia, <strong>ja</strong> myös maantieteellisenalueen kohdalla muutamissa vastauksissa pääkohteeksi ilmoitettiin rannikonkunnat, etenkin Vaasa.Kuvio 9. Montako kertaa matkaillut Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla viiden viimeisen vuoden aikana (%).Kuviosta 9 käy ilmi, että suurin osa sekä talvi- että kesäa<strong>ja</strong>n matkailijoista oli sellaisia,jotka olivat matkailleet Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla alle 10 kertaa viimeisen viiden vuoden aikana.Ensikertaa Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla matkaavia oli talviaikana 23,1 % <strong>ja</strong> kesäaikana 17,6 %.Keskimääräinen vapaa-a<strong>ja</strong>n matkan yöpymä Suomessa vuonna 2000 oli 2,9 yöpymistä <strong>ja</strong>vuonna 2001 matkat, joiden aikana yövyttiin maksullisessa majoituksessa, sisälsivät keskimäärin3,2 yöpymistä (Tilastokeskus 2001a, 20 <strong>ja</strong> 2002, 19). Tämän tutkimuksen talvi<strong>ja</strong>ksonyöpymisten keskimääräinen pituus oli 2,8 yötä <strong>ja</strong> yöpyjistä 73,6 % oli lyhyellämatkalla (1–3 yötä) <strong>ja</strong> 26,4 % pitkällä matkalla (yli 4 yötä). Päivämatkalaisia aineistostaoli 9,7 %. Kesäaikana yöpymisten keskimääräinen pituus oli 3,4 yötä <strong>ja</strong> yöpyjistä 61,3 %oli lyhyellä matkalla <strong>ja</strong> 38,7 % pitkällä. Päivämatkalaisia kesäaineistossa oli 15,2 %.Taulukko 5.Päivämatkalaisten <strong>ja</strong> yöpyjien osuus talvi- <strong>ja</strong> kesäaineistossa.talvi (n=319)kesä (n=777)Päivämatkalaisia 31 kpl 9,7 % (n=319) 118 kpl 15,2 % (n=777)1–3 yötä yöpyviä <strong>21</strong>2 kpl 73,6 % (n=288) 476 kpl 61,3 % (n=659)yli 4 yötä yöpyviä 76 kpl 26,4 % (n=288) 183 kpl 38,7 % (n=659)
20Erilaiset majoitusmuodot <strong>ja</strong>kautuivat aineistossa siten, että enemmistö talvia<strong>ja</strong>n vastanneistamajoittujista eli 37 % yöpyi hotellimajoituksessa, 29 % kylpylässä tai kuntokeskuksessa,<strong>21</strong> % maatila- tai mökkimajoituksessa <strong>ja</strong> 13 % muualla. Kesäaikana yöpyjistäoli 32 % sellaisia, jotka olivat matkansa aikana yöpyneet omassa asuntoautossa tai -vaunussa. Hotelleissa oli yöpynyt noin 27 %, maatila- tai mökkimajoituksessa noin18 % <strong>ja</strong> sukulaisten tai tuttavien luona yli 12 % vastaajista. Lisäksi leirintäalueella yöpyiva<strong>ja</strong>a 10 %, omalla mökillä noin 2 % <strong>ja</strong> muualla noin 11 %. Muita yöpymiskohteitaolivat kesäaikana leirikeskukset, koulujen yhteismajoitus sekä yöpyminen yksityismajoituksessa.Talvi- <strong>ja</strong> kesäa<strong>ja</strong>n luvut eivät ole keskenään vertailukelpoisia, sillä talvia<strong>ja</strong>nlomakkeessa kysyttiin ainoastaan yöpymisten määrää <strong>ja</strong> luvut kuvaavat ennemminkinvastausten <strong>ja</strong>kautumista majoitusmuodoittain. Kesäaikana vastaa<strong>ja</strong>a puolestaan pyydettiinilmoittamaan kaikkien matkanaikaisten yöpymistensä lukumäärät majoitusmuodoittain.Koska sama henkilö oli saattanut yöpyä useammassakin kohteessa, on luvuissapäällekkäisyyttä.Matkaili<strong>ja</strong>profiilien yleistettävyyden <strong>ja</strong> erityisesti vuodenaikaisten vertailujen osalta onmuistutettava, että koska erilaiset kohteet <strong>ja</strong> tapahtumat painottuivat eri lailla talvi- <strong>ja</strong>kesäaineisto<strong>ja</strong> kerättäessä, on tällä itsessään vaikutusta profiilien erilaisuuteen. Toisaalta,näin menetellen vastaajiksi saatiin mahdollisimman monenlaisia matkailijoita.Tutkimuksessa seutukunnalliset vertailut tai yleistykset eivät ole keskeisessä asemassa,vaikka jäljempänä joitain tarkastelu<strong>ja</strong> onkin tehty seutukunnittain. Maakuntatason tarkastelu<strong>ja</strong> näkökulma on perusteltua jo senkin vuoksi, että seutukunnat ovat maakunnanulkopuolelta tuleville suhteellisen tuntemattomia (vrt. Zimmerbauer 2002, 75–76). Seutukunnittainvastaukset <strong>ja</strong>kautuivat taulukkojen 6 <strong>ja</strong> 7 osoittamalla tavalla.Taulukko 6.Vastausten <strong>ja</strong>kautuminen seutukunnittain talviaineistossa.Kpl % palauttaneita yrityksiä tapahtumiaHärmänmaa 91 (27,7 %) 5 1Järviseutu 81 (24,6 %) 5 1Kuusiokunnat 22 (6,7 %) 3 1Seinänaapurit 102 (31 %) 4 2Suupoh<strong>ja</strong> 33 (10 %) 1 1Taulukko 7.Vastausten <strong>ja</strong>kautuminen seutukunnittain kesäaineistossa.Kpl % palauttaneita yrityksiä tapahtumiaHärmänmaa 131 (16,2 %) 6 1Järviseutu 127 (15,7 % 5 1Kuusiokunnat 133 (16,4 %) 7 2Seinänaapurit 272 (33,6%) 7 2Suupoh<strong>ja</strong> 146 (18,0 %) 6 1
<strong>21</strong>3. ETELÄ-POHJANMAAN MATKAILULLINEN VETOVOIMA3.1 Matkailun vetovoimatekijätMatkailusysteemin peruskäsitteitä ovat motiivi <strong>ja</strong> vetovoima. Lähtöalueella matkaili<strong>ja</strong>llaon motiivi tai motiive<strong>ja</strong>, kun taas kohdealueella on vastaavasti vetovoimatekijä taiuseampia vetovoimatekijöitä. Mikäli tätä vetovoimaa ei ole tai se ei ole potentiaalistenmatkailijoiden tiedossa, ei matkustustapahtuma yleensä toteudu. Tämän vuoksi <strong>matkailun</strong>edistämistoimet keskittyvät juuri alueiden vetovoimatekijöiden kehittämiseen <strong>ja</strong> esilletuontiin,mikä tarkoittaa käytännössä tuotekehitystä <strong>ja</strong> markkinointia. (Kauppila 2001,127.)Matkailualueita analysoivalla tutkimuksella koetetaan löytää ne tekijät, jotka ovat olennaisiakohdetta tai aluetta valittaessa <strong>ja</strong> jotka liittyvät kohteen tai alueen vetovoimaan.Matkailun vetovoimatekijöitä voidaan määritellä hyvin monilla tavoilla, mutta kokoavastiluokiteltuna alueen matkailullinen kokonaisvetovoima muodostuu seuraavista osatekijöistä.(Vuoristo & Santasalo 1991.):1. majoitus-, ravitsemus- <strong>ja</strong> liikennepalvelut2. ohjelma- <strong>ja</strong> tapahtumapalvelut3. kulttuurivetovoima <strong>ja</strong> -palvelut4. luonnonvetovoima.Tässä tutkimuksessa Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> kokonaisvetovoimaa <strong>ja</strong> eri vetovoimatekijöidenvälistä suhdetta pyrittiin kartoittamaan kysymällä vastaajilta sekä heidän mielipiteitäänEtelä-Poh<strong>ja</strong>nmaasta matkailu- <strong>ja</strong> kulttuurimaakuntana että tärkeimpiä syitä valitaEtelä-Poh<strong>ja</strong>nmaa matkansa kohdealueeksi.Matkakohteen valintaprosessin mallinnuksia on matkailututkimuksen piirissä runsaasti.Yksi esimerkki on Järviluoman (1994, 43–44) esittelemä malli, jonka mukaan matkustamisenmotiivit (pako arjesta, rentoutuminen, sosiaaliset kontaktit jne.) muodostavattaustan yleiselle matkustuspäätökselle. Prosessin edetessä motiivit yksilöityvät preferensseiksi<strong>ja</strong> tavoitteiksi, jotka ilmaisevat, mitä matkalta toivotaan. Nämä edellä mainituttekijät siis muodostavat <strong>matkailun</strong> työntötekijät. Vastaavasti paikkoihin, kohteisiintai tapahtumiin sidotut attraktiot <strong>ja</strong> niitä määrittelevät erilaiset vetovoimatekijät, kutenluonto, maisemat, kulttuuri, matkailupalvelut, hintataso tai saavutettavuus, toimivatmatkailutapahtuman vetovoimatekijöinä. Varsinainen matkakohteen valinta tapahtuuvertailemalla eri attraktioita <strong>ja</strong> niiden vetovoimatekijöitä koskevia mielikuvia matkalleasetettuihin preferensseihin <strong>ja</strong> tavoitteisiin.Malli on varsin mekanistinen, mutta auttaa erottamaan käsitteellisesti attraktion <strong>ja</strong> vetovoimatekijättoisistaan. Tässä tutkimuksessa maakunnallista tasoa tarkasteltaessa voidaanpuhua yleisemmin vetovoimatekijöistä (eteläpoh<strong>ja</strong>lainen kulttuuri, alueen luontojne.) yksittäisten attraktioiden (matkakohteiden, tapahtumien ym.) si<strong>ja</strong>an. Nämä yleisemmätvetovoimatekijät määrittävät siis yksittäisiä attraktioita. Käytännössä näidenkahden välinen eronteko on kuitenkin hankalaa.
22Matkailukohteiden <strong>ja</strong> -alueiden tutkimuksessa vetovoima on ymmärrettävästi keskeinenkäsite, sillä vetovoimatekijöistä hahmottuu kohteen tai alueen imago <strong>ja</strong> samallatuotekuva, jolla kohdetta sekä siinä toimivia yrityksiä markkinoidaan (Vuoristo 1994,22). Maakuntien matkailullisia imago<strong>ja</strong> luodaan <strong>ja</strong> korostetaan painottamalla tiettyjäteemo<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> vetovoimatekijöitä. Esimerkiksi Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> <strong>matkailun</strong> teemaohjelmassaon tavoitteena luoda poh<strong>ja</strong>laisuudesta matkailullinen käsite, jossa yhdistyy sekähistoria <strong>ja</strong> kulttuuriperintö että nykypäivä (Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> teemaohjelmat. Matkailunkehittämisohjelma 2000–2006. 2000, 4).Kulttuurin merkitys <strong>matkailun</strong> vetovoimatekijänä korostuu maakuntien matkailustrategioissayleisemminkin <strong>ja</strong> maakuntien <strong>kulttuurin</strong> omaperäisyys <strong>ja</strong> omaleimaisuus koetaanusein <strong>matkailun</strong> keskeiseksi vetovoimatekijäksi. Paikalliseen <strong>ja</strong> maakunnalliseenkulttuuriin liittyvien elementtien liiketaloudellisen merkityksen ratkaisee <strong>matkailun</strong> osaltakuitenkin viime kädessä kysyntä. Se, millä on alueelliseen <strong>ja</strong> paikalliseen identiteettiinliittyvää merkitystä, ei välttämättä ole kulttuurimatkailullista menekkiä. Kulttuurillistakiinnostavuutta tulisikin tarkastella objektiivisesti. (Leveälahti 2001, 48.)Myös luonto nähdään yhä lisääntyvässä määrin <strong>matkailun</strong> vetovoimatekijänä. Luonnonmerkitystä <strong>matkailun</strong> vetovoimatekijänä arvioitaessa on tosin ongelmana luonto-käsitteenmääritteleminen <strong>ja</strong> ra<strong>ja</strong>aminen, mikä toki koskee kulttuuri-käsitettäkin. Eräänlaisenratkaisun määrittelyn ongelmaan antaa Järviluoma (2001) määrittelemällä luonto<strong>matkailun</strong>matkailuksi, jossa luonnonelementit <strong>ja</strong> niistä saatavat kokemukset toimivatsytykkeinä matkakohteen valinnalle. Ensisi<strong>ja</strong>iset luonto<strong>matkailun</strong> ra<strong>ja</strong>ukset löytyvät näinollen yksittäisen matkaili<strong>ja</strong>n kohdevalinnan syistä <strong>ja</strong> vasta toissi<strong>ja</strong>isesti kohdealueidenpiirteistä. Siis se, onko kohdealue luonteeltaan pääasiassa luonnontilaista ympäristöävai rakennettua ympäristöä, on luonto<strong>matkailun</strong> määrittelyn kannalta epäoleellista. (Järviluoma2001, 78.)Perustuipa kohdealueen matkailullinen imagonrakennus sitten <strong>kulttuurin</strong> tai luonnonvetovoimatekijöihin, pyritään erityisesti markkinoinnilla vaikuttamaan kohdealueenimagoon <strong>ja</strong> niihin mielikuviin, joita potentiaaliset matkaili<strong>ja</strong>t kohdealueesta muodostavat.Vetovoimatekijänä imagon merkitys on kasvanut viime aikoina suhteessa konkreettisiinvetovoimatekijöihin. Tämän vuoksi on tärkeää toisaalta arvioida, millaista imagoamaakunta matkailullisessa mielessä tarjoaa <strong>ja</strong> ylläpitää <strong>ja</strong> toisaalta, millaisia mielikuviamaakunnasta muodostuu.Albanesea <strong>ja</strong> Boedekeria (2002, 24) mukaillen voi todeta, että attraktiot, vetovoimatekijät<strong>ja</strong> mielikuvat yhdessä varsinaisten matkailupalvelujen kanssa tekevät kohteista houkuttelevia<strong>ja</strong> näkemisen arvoisia <strong>ja</strong> luovat yhdessä kokonaisuuden, jota kutsutaan matkailutuotteeksi.3.2 Mielikuvat Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaastamatkailu- <strong>ja</strong> kulttuurimaakuntanaMaakunnan vetovoimaisuutta matkailualueena on käsitelty osana Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong>imagotutkimusta (Zimmerbauer 2002). Tutkimuksessa todettiin maakunnalla olevanjokseenkin heikko vetovoima matkailualueena. Kuitenkin tiettyjen vetovoimatekijöi-
23den <strong>ja</strong> yksittäisten tapahtumien ansiosta 16 % vastaajista piti Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaata kulttuuri-tai matkailumaakuntana, kun esimerkiksi teollisuusmaakuntana aluetta piti 10 %vastaajista. (Zimmerbauer 2002, 42–45.)Käsillä olevassa tutkimuksessa mielikuvaa kartoitettiin sekä yleisellä tasolla kysymällä,erottuuko Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaa matkailutarjonnaltaan muista maakunnista että erityisemminkysymällä matkailu- <strong>ja</strong> majoituspalveluiden laadukkuudesta <strong>ja</strong> tiedonsaannista. Lisäksikysyttiin kulttuuritarjonnan kiinnostavuudesta <strong>ja</strong> tiedonsaannin riittävyydestä (kuvio10).Kuvio 10. Mitä mieltä olette Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaasta matkailu- <strong>ja</strong> kulttuurimaakuntana (%)?(Yhdistetty talvi- <strong>ja</strong> kesäaineisto, n=913–926.)Kuviossa 10 talvi- <strong>ja</strong> kesäaineisto on yhdistetty <strong>ja</strong> aineistoa tarkastellaan näin ollen kokonaisuutena.Talvi- <strong>ja</strong> kesäaineistossa vastaukset olivat täysin samansuuntaisia, vaikkakinmuutamien prosenttiyksiköiden ero<strong>ja</strong> esiintyy. Kaikkein vähiten yhtä mieltä vastaa<strong>ja</strong>tolivat siitä, että maakunta erottuu matkailutarjonnallaan muista maakunnista. 31% kaikista vastaajista (25 % talvi <strong>ja</strong> 33 % kesä), tosin epätietoisten määrä oli suuri.Melko paljon sitä vastoin oli niitä, joiden mielestä eteläpoh<strong>ja</strong>lainen kulttuuritarjonta onkiinnostavaa, sillä noin 60 % (talvi 58 %, kesä 60,5 %) vastaajista oli täysin tai jokseenkinsamaa mieltä väittämästä.
24Sukupuolen mukaan tarkasteltuna ero<strong>ja</strong> löytyi lähinnä mielipiteissä monipuolisia <strong>ja</strong> laadukkaitamatkailupalvelu<strong>ja</strong> kohtaan. Naisista 52 % (talvi 49 %, kesä 52,4 %) oli täysintai jokseenkin samaa mieltä tästä väittämästä, kun miehistä samaa mieltä olevia oli vain43 % (talvi 38 %, kesä 45 %). Lisäksi 63 % naisista (talvi 60 %, kesä 64 %) piti kulttuuritarjontaakiinnostavana, kun taas miesten keskuudessa tämä luku oli 55 % (talvi <strong>ja</strong>kesä 55 %).Vastaa<strong>ja</strong>n iän <strong>ja</strong> väittämiin suhtautumisen välillä on tilastollisesti erittäin merkitseväriippuvuussuhde. Ikäryhmittäin tarkasteltuna ero<strong>ja</strong> oli erityisesti suhtautumisessa alueenkulttuuritarjontaan. Ääripäinä olivat alle 25-vuotiaat <strong>ja</strong> yli 65-vuotiaat, joista ensinmainituista 43 % (talvi 7 %, kesä 52 %) piti kulttuuritarjontaa jonkin verran kiinnostavana<strong>ja</strong> vanhimpien ikäryhmästä peräti 74 % (talvi 79 %, kesä 72 %) joko erittäin kiinnostavanatai jonkin verran kiinnostavana. Erityisen suuri ero talvi- <strong>ja</strong> kesäa<strong>ja</strong>n aineistonvälillä havaitaan nuorison suhtautumisessa kulttuuritarjontaan, mitä voidaan osaltaanselittää kiinnostuksen suuntautumisella kesäa<strong>ja</strong>n (musiikki)tapahtumiin.Kokonaisuudessaan on havaittavissa, että samaa mieltä oleminen näyttäisi kasvavan kaikkienväittämien kohdalla mentäessä kohti vanhempia ikäluokkia. Samansuuntaisia tuloksiavanhempien ikäryhmien tyytyväisyydestä matkailupalveluihin on saatu myös aiemmissatutkimuksissa (vrt. Matkailun asiakastyytyväisyys- <strong>ja</strong> imagotutkimus 2000, 26).Suhteessa matkustustiheyteen oli havaittavissa se, että ensikertaa Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaallamatkustavien vastauksia leimasi ymmärrettävästi epävarmuus, joka väheni useamminmatkustaneiden keskuudessa. Asuinpaikalla tai ammatilla ei näyttäisi tämän aineistonperusteella olevan merkittävää vaikutusta arvostuksiin.Avoimissa kysymyksissä nousi esiin eteläpoh<strong>ja</strong>laiseen kulttuuriin, mentaliteettiin, luontoon<strong>ja</strong> maisemaan liitettyjä mielikuvia, jotka koettiin pääasiassa <strong>matkailun</strong> mahdollisiksivahvuustekijöiksi. Tosin luonto <strong>ja</strong> maisemat <strong>ja</strong>koivat mielipiteitä kahtia. Toisaaltaluontoa pidettiin yksitoikkoisena <strong>ja</strong> vaikeasti sovellettavana esimerkiksi luontomatkailuun,mutta toisaalta lakeus- <strong>ja</strong> maalaismaisemia pidettiin näkemisen arvoisina. Muutamissayksittäisissä vastauksissa maantieteellistä si<strong>ja</strong>intia kommentoitiin <strong>ja</strong> jopa saaristo<strong>ja</strong> merellisyys liitettiin edelleen maakuntaan. Muutama yksittäinen vastaa<strong>ja</strong> pohti lisäksisitä, mitkä kunnat kuuluvat Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaahan <strong>ja</strong> erityisesti Kaustinen rannikkoseudunohella miellettiin joissain vastauksissa myös kuuluvaksi Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaahan.Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaata ei tuotu avoimissa vastauksissa esiin niinkään matkailumaakuntana,mutta alueen kulttuuritarjonta <strong>ja</strong> yksittäiset (kulttuuri)tapahtumat nostettiin esiin alueenvetovoimatekijöinä <strong>ja</strong> attraktioina. Matkailualalla on myös matkailijoiden silmissä voimakasvuorovaikutussuhde alueen muihin palveluihin <strong>ja</strong> elinkeinoelämään. Matkailuntulovaikutukset vähittäiskaupalle nousevat yksittäisissä vastauksissa esiin <strong>ja</strong> toisaaltakauppa <strong>ja</strong> palvelut nähdään yhtenä tärkeänä vetovoimatekijänä. Erityisenä vetovoimatekijänäuseissa vastauksissa nostettiin esiin poh<strong>ja</strong>lainen yritteliäisyys.- <strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> lakeudet <strong>ja</strong> maisemat erikoisia- Hinta-laatusuhteeltaan hyvät hotellit, komeat maisemat, reilut, rehelliset mukavatihmiset
25- Keskinen tunnetuin kohde, (musiikki)tapahtumat imagotekijänä merkittävä. Varsinaisetpalvelut eivät välttämättä poikkea muun Suomen matkailupalveluista- Melko tylsä, vetonaula puuttuu, paitsi Tangomarkkinat- Etelä-Suomesta katsottuna sopiva etäisyys- Luonto <strong>ja</strong> kohteet mitäänsanomattomia, ei kiinnosta. Poh<strong>ja</strong>laisuus, positiivinenyritteliäisyys kiinnostaa. Poh<strong>ja</strong>lainen elämäntapa kiinnostaa: pienyritykset, pihojenhoito, hassu aitaamisinto ym.- E-P:n imago matkailussa ei ole kovin hyvä. Sitä vastoin kulttuuritapahtumat ovattunnettu<strong>ja</strong>, kannattaisi nivoa yhteen myös meren mahdollisuus- Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaa ei ole matkailumaakunta, sinne mennään johonkin tapahtumaantai kokoukseen jne.- Miettiessämme tässä Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> matkailukohteita mieleemme tulevatmuista maakunnista erottuvana vain Ähtärin matkailutarjonta <strong>ja</strong> Veljekset Keskisenkauppakeskus- Maakunnan matkailua ovat tavallaan kehittäneet myös yritykset (konepa<strong>ja</strong>t, autokaupat…),nämä osaltaan vaikuttavat, että maakunnassa asioidaan- Seinäjoen autoliikkeet, Tuurin kyläkauppa <strong>ja</strong> Ähtärin eläinpuisto riittävät mainiosti<strong>ja</strong> sen jälkeen täältä voikin jo poistua.Edellä mainittu antaa jo yleiskuvan Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> matkailullisesta vetovoimasta.Kahdessa seuraavassa luvussa tarkennutaan matkustuspäätöksen syntyyn vaikuttaneisiintekijöihin sekä tarkastellaan yksityiskohtaisemmin vetovoimatekijöitä <strong>ja</strong> matkustuspäätöksentaustalla vaikuttaneita tietolähteitä.3.3 Matkustuspäätöksen syntyyn vaikuttaneet tekijätJotta päätös matkustamisesta voisi syntyä <strong>ja</strong> matkustustapahtuma toteutua, se edellyttääsekä kiinnostuksen heräämistä että matkapäätökseen <strong>ja</strong> -kohteeseen kiinnittymistä. Kiinnostuksenheräämistä oh<strong>ja</strong>a henkilökohtainen orientaatio, <strong>ja</strong> se jo sinällään periaatteessavalikoi mahdollisten vaihtoehtojen joukon. Varsinainen matkakohteeseen kiinnittyminentapahtuu viimeistään ostopäätöstä tehtäessä, mutta sitä edeltää tarkempi tiedonhankinta<strong>ja</strong> vertailu eri vaihtoehtojen kesken. (Aho 2001, 45.)Tässä tutkimuksessa pyrittiin etsimään vastauksia matkustuspäätökseen <strong>ja</strong> matkakohteenvalintaan liittyviin tekijöihin kysymällä sekä niistä syistä, jotka saivat valitsemaanEtelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> matkan kohdealueeksi, että siitä, oliko Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaa ensisi<strong>ja</strong>inenkohdealue (taulukot 8, 9 <strong>ja</strong> 10).
26Taulukko 8.Oliko Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaa matkan pääasiallinen kohdealue?talvi (n=294)kesä (n=793)Kyllä 88,1 % 81,0 %Ei 11,9 % 19,0 %Talviaikaan 12 % vastaajista <strong>ja</strong> kesäaikaan 19 % vastaajista oli sellaisia, joille Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaaei ollut matkan pääasiallinen kohdealue. Näistä useimmat olivat joko läpikulkumatkallatai kiertelivät Suomessa ilman ensisi<strong>ja</strong>ista pääkohdetta. Läpikulkumatkat suuntautuivatpääasiassa Lapista <strong>ja</strong> Pohjois-Poh<strong>ja</strong>nmaalta Etelä-Suomeen <strong>ja</strong> toisinpäin.Maakunnan yleisiä vetovoimatekijöitä suhteessa tiettyihin kohteisiin tai tapahtumiintutkittiin kysymällä, mikä sai valitsemaan matkakohteen juuri Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalle (taulukot9 <strong>ja</strong> 10). Talviaikana muut kuin valmiiksi vaihtoehdoiksi annetut syyt olivat tärkeimpiävalintaperusteita Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalle tuloon. Näistä syistä tärkeimmäksi kohosityöntekoon <strong>ja</strong> ammatinharjoittamiseen liittyvät syyt. Lisäksi järjestetyt tapahtumat,sukulaisten <strong>ja</strong> tuttavien luona vierailu sekä opiskelu mainittiin tulosyinä. Hyvien harrastusmahdollisuuksienosalta mainittiin mm. hyvä lumitilanne <strong>ja</strong> hyvät liikunta- <strong>ja</strong> urheilumahdollisuudet.Pieni osa vastaajista oli myös sellaisia, joille ulkopuolinen taho olivalinnut kohteen (esim. palkinto- tai kuntoutusmatkat).Muiden syiden kohdalla ei siis ole niinkään kyse varsinaisista <strong>matkailun</strong> vetovoimatekijöistä.Lisäksi voi todeta, että itse kohde tai tapahtuma (attraktio) menee maakunnallistenyleisempien vetovoimatekijöiden edelle matkustuksen valintaperusteita tarkasteltaessa.Tähän on osaltaan vaikuttanut työ-, kokous- <strong>ja</strong> opiskelumatkalla olleiden suurehkoosuus talvia<strong>ja</strong>n vastaajista, joille kohde usein vain sattui si<strong>ja</strong>itsemaan Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla.Kesäaikana peräti 60 %:lle vastaajista tärkein valintasyy oli se, että kohde si<strong>ja</strong>itsi taitapahtuma järjestettiin Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla. Muut kuin listassa mainitut syyt olivat myöskesäaikana tärkeä valintaperuste, sillä lähes 27 % vastaajista ilmoitti tulleensa Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalle tapaamaan sukulaisiaan <strong>ja</strong> ystäviään, työn tai asiakkaiden vuoksi tai olivatvain läpikulkumatkalla.Taulukko 9.Mikä sai valitsemaan matkakohteen juuri Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalle? (Talviaineisto)%:lle vastaajistaMaininto<strong>ja</strong> kpl tärkein 2. tärkein 3. tärkeinMuu syy 142 39 2 3Kohde si<strong>ja</strong>itsi Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla 136 28,9 8,2 4,3Alueen matkailupalvelut 84 6,7 11,2 7,6Alueen luonto <strong>ja</strong> maisemat 65 1,5 9,4 8,8Alueen tapahtumatarjonta 44 4,3 5,2 4,0Hintataso 41 1,8 4,3 6,4Hyvä tiedonsaanti kohteesta <strong>ja</strong> alueesta 40 1,2 4,3 6,7Alueen muut nähtävyydet tai matkailukohteet 19 0,9 2,7 2,1Alueen kulttuuritarjonta 11 1,2 1,2 0,9
27Taulukko 10. Mikä sai valitsemaan matkakohteen juuri Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalle? (Kesäaineisto)%:lle vastaajistaMaininto<strong>ja</strong> kpl tärkein 2. tärkein 3. tärkeinKohde si<strong>ja</strong>itsi/tapahtuma järjestettiinEtelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla 567 60,1 7,3 2,6Muu syy <strong>21</strong>5 16,5 4,3 5,7Alueen luonto <strong>ja</strong> maisemat 230 5,4 12,2 10,7Alueen muut nähtävyydet tai matkailukohteet 177 3,3 10,9 7,7Alueen matkailupalvelut 150 3,7 9,6 5,2Alueen tapahtumatarjonta 146 2,5 6,5 9,0Hintataso 104 3,0 4,1 5,8Hyvä tiedonsaanti kohteesta <strong>ja</strong> alueesta 141 1,1 7,2 9,1Alueen kulttuuritarjonta 93 1,1 5,8 4,6Varsinaisista maakunnan vetovoimatekijöistä vahvimmaksi kohosi talviaikana alueenmatkailupalvelut, joka on ollut yhtenä valintaperusteena 26 %:lle kaikista vastaajista.Luonnonvetovoima puolestaan on ollut talviaikana 20 %:lle vastanneista valintasyynyhtenä tekijänä. Huomattavaa on, että nämä kaksi vetovoimatekijää olivat usein toiseksitai kolmanneksi tärkeimpiä valintasyitä sellaisissa vastauksissa, jossa valinnan taustallaoli ensisi<strong>ja</strong>isesti muu syy tai se, että kohde sattui si<strong>ja</strong>itsemaan Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla.Kesäaikana puolestaan maakunnan luonto <strong>ja</strong> maisemat oli yhtenä valintasyynä 28 %:llevastaajista. Alueen matkailukohteet <strong>ja</strong> nähtävyydet houkuttelivat 22 % vastaajista.Listan loppupäätä katsottaessa vaikuttaa siltä, että alueen kulttuuritarjonta ei tuntunuthoukuttelevan matkailijoita alueelle, sillä talviaikana vain 3 % <strong>ja</strong> kesäaikana 11,5 %ilmoitti sen yhdeksi valintaperusteistaan. Koska maakunnan kulttuuritarjontaa kuitenkinpidettiin kiinnostavana, täytyy kulttuuritarjonnan houkuttelevuuden <strong>ja</strong> vetovoimaisuudenliittyä erityisesti kesäa<strong>ja</strong>n kulttuuritapahtumiin. Talvia<strong>ja</strong>n vähäisen kulttuurivetovoimanosalta voi todeta sen, että <strong>kulttuurin</strong> vaikutusta <strong>matkailun</strong> kausiluonteisuudenmahdollisena tasaa<strong>ja</strong>na tutkinut Honkanen (2001, 119) päätyy samansuuntaisiin havaintoihintodetessaan, että kulttuurisissa kohteissa käyminen ei oleellisesti lisää matkustamistahuippusesongin ulkopuolella.Kysyttäessä, oliko vastaa<strong>ja</strong>lla muita vaihtoehtoisia alueita, kohteita tai tapahtumia esillämatkailupäätöstä tehtäessä <strong>ja</strong> matkakohdetta valittaessa, vastasi hieman yli 80 % kieltävästi.Va<strong>ja</strong>alle 20 %:lle vastaajista muita vaihtoehtoisia kohteita olivat muut maakunnat,muualla Suomessa si<strong>ja</strong>itsevat kaupungit tai matkailukohteet, muut kohteet maakunnansisällä tai vaihtoehtoiset reittivalinnat (taulukko 11).Taulukko 11. Oliko muita vaihtoehtoisia alueita, kohteita tai tapahtumia esillä matkailupäätöstätehtäessä?talvi (n=306)kesä (n=787)Ei 81,7 % 83,0 %Kyllä 18,3 % 17,0 %
28Talvia<strong>ja</strong>n matkailupäätöstä tehtäessä esillä olleita muita vaihtoehto<strong>ja</strong> olivat muun muassaseuraavat alueet tai kohteet:- Lappi, Keski-Suomi, Turun seutu, Kar<strong>ja</strong>la <strong>ja</strong> Pirkanmaa- Erilaiset hiihtokeskukset, kuten Ylläs, Ruka, Himos, Iso-Syöte- Kylpylät <strong>ja</strong> kuntokeskukset sekä Suomessa että Virossa.Erityisesti hiihtokeskusten sekä kylpylöiden <strong>ja</strong> kuntokeskusten kohdalla asiakas tekeevalintaa <strong>ja</strong> punnitsee matkailupäätöstä tehtäessä useita vaihtoehto<strong>ja</strong>, sikäli kun kohdettaei ole osoitettu (tuetut lomat, kuntoutus).Kesäaikana matkaili<strong>ja</strong>t liikkuvat laajemmalla alueella <strong>ja</strong> tästä johtuen vaihtoehtoistenalueiden <strong>ja</strong> kohteiden kirjo oli suurempaa. Esillä oli mm. erilaisia vaihtoehtoisia reittivalinto<strong>ja</strong>Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> kautta a<strong>ja</strong>miselle sekä muualla Suomessa järjestettäviä kesätapahtumia.Alussa käsitelty <strong>matkailun</strong> määritelmä <strong>ja</strong> pohdinta siitä, onko työmatkailu viime kädessämatkailua, nousi esille kyselylomakkeen matkailupäätöstä <strong>ja</strong> valintaa käsittelevänosion yhteydessä siten, että muutama työmatkalainen koki sen olevan epärelevantti kysymys,sillä he eivät itse olleet valinneet matkakohdetta. Tällöin matkustuspäätöksensynnystä puuttui valinnan vapauden elementti. Erityisesti kesäa<strong>ja</strong>n vastaajissa oli puolestaansellaisia, jotka eivät tietoisesti pyrkineetkään valitsemaan matkakohdettaan vaankulkivat enemmän tai vähemmän ilman varsinaista päämäärää.3.4 Tietolähteet matkakohdetta valittaessaAiemmin kuvatun matkailupäätöksen prosessimallin mukaan matkakohteen valinnassa<strong>ja</strong> lopullisen ostopäätöksen teossa tarkempi tiedonhankinta <strong>ja</strong> vertailu eri vaihtoehtojenkesken on olennainen vaihe (Aho 2001, 45). Eri tietolähteet, kuten esimerkiksi esitemateriaalisekä etenkin radion, television <strong>ja</strong> sanomalehtien kautta tullut tiedotus, vaikuttavatvahvasti niihin jo niihin mielikuviin, jotka oh<strong>ja</strong>avat suuntautumista ennen kuin edesvarsinaiseen valintatilanteeseen asti on edetty. Näin ollen median välityksellä rakentunutmielikuva alueesta toimii vahvana suuntaviittana yksittäisillekin valintatilanteille.(vrt. Zimmerbauer 2002, 36.)Tässä tutkimuksessa kiinnostuksen kohteena oli se, mitä tietolähteitä oli käytetty ennenmatkaa <strong>ja</strong> mitkä tietolähteet näin ollen vaikuttivat matkakohteen valintaan <strong>ja</strong> matkustustapahtumansyntyyn (taulukko 12).Omiin aiempiin kokemuksiin poh<strong>ja</strong>si matkapäätöstä tehtäessä lähes 44 % talvia<strong>ja</strong>n vastaajista<strong>ja</strong> 55 % kesäa<strong>ja</strong>n vastaajista. Tämä ei ole sinänsä yllätys, sillä olihan 77 % talvia<strong>ja</strong>n<strong>ja</strong> peräti 83 % kesäa<strong>ja</strong>n vastaajista matkaillut Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla aiemminkin. Sukulaiset<strong>ja</strong> tuttavat olivat selkeästi toiseksi eniten käytetty tietolähde. Maakunnan omat<strong>matkailun</strong> <strong>ja</strong> <strong>kulttuurin</strong> yleisesitteet jäivät melko vähälle huomiolle verrattuna tapahtumientai kohteiden omiin esitteisiin, jotka varsinkin kesäaikana olivat suosittu tiedonhankintalähde.Internetin kautta tietoa matkakohteesta hankki talviaikana noin 12 %vastaajista <strong>ja</strong> kesäaikana hieman yli 16 %. Valtakunnallisesti tarkasteltuna Internetiäkäytettiin matkakohteeseen tutustumiseen vuonna 2001 lähes joka viidennen matkan
29Taulukko 12. Käytetyt tietolähteet ennen matkaa.% vastaajista maininto<strong>ja</strong> (kpl)talvi / kesätalvi / kesäOmat aiemmat kokemukset 43,8 / 54,7 144 / 443Sukulainen/tuttava suositteli 24,6 / 26,3 81 / <strong>21</strong>3Tapahtuman tai kohteen omat esitteet 16,1 / 25,6 53 / 207Muu tietolähde 17,9 / 10,2 59 / 83Internet 11,6 / 16,2 38 / 131TV <strong>ja</strong> lehti-ilmoittelu 8,5 / (8,5 / 14,1) 28 / (69 / 114)Matkatoimistot/alueelliset matkailuorganisaatiot 6,7 / 4,7 22 / 38Messut 3,0 / 7,8 10 / 63Suoramarkkinointi 2,7 / 2,2 9 / 18Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> <strong>matkailun</strong> esite 4,6 / 4.0 15 / 32<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> kautta -esite 1,2 / 4,3 4 / 35Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> kulttuuri 2002 -esite 0,6 / 2,3 2 / 19Finland Festivals -esite 0,9 / 0,6 3 / 5kohdalla (Tilastokeskus 2002, <strong>21</strong>). Televisiomainonnan <strong>ja</strong> lehti-ilmoittelun osalta onhuomautettava, että talviaineistossa niitä tarkasteltiin yhtenä kokonaisuutena <strong>ja</strong> va<strong>ja</strong>a9 % talvia<strong>ja</strong>n vastaajista oli käyttänyt näitä medioita tehdessään matkailupäätöstä. Kesäaikanapuolestaan lähes 9 %:n matkailupäätökseen oli vaikuttanut televisiomainonta<strong>ja</strong> 14 % vastaajista oli saanut tietoa lehdistä.On huomautettava, että messujen lähes 8 %:n kesäa<strong>ja</strong>n osuus tietolähteenä käsittää pääsääntöisestiRuokamessujen omaa mainosmateriaalia eikä sillä viitata niinkään joihinkinmuihin messuihin (esim. matkamessuihin), joista olisi hankittu tietoa matkailupäätöksentueksi. Lisäksi täytyy huomauttaa, että Ilmajoen musiikkijuhlien esityksen omaesite oli nimeltään <strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> kautta kuin myös <strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> <strong>matkailun</strong> esite. Viisimusiikkijuhlakävijää oli nimennyt tämän esitteen tietolähteekseen, eikä voida sanoakumpaa esitteistä he ovat tarkoittaneet.Käytetyistä lehdistä mainittiin erityisesti tapahtumakävijöiden keskuudessa valtakunnallisetpäälehdet, Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> <strong>ja</strong> lähimaakuntien sekä alueelliset että paikallisetsanomalehdet, aikakauslehdet, iltapäivälehdet, ilmais<strong>ja</strong>kelut sekä erilaiset, mm. pankkienasiakaslehdet. Matkailu- <strong>ja</strong> majoituskohteista haettiin tietoa mm. sekä matkailuautoilua<strong>ja</strong> -vaunuilua että leirintälomailua käsittelevistä erikoislehdistä. Erilaisista valtakunnallisista<strong>matkailun</strong> mainoslehtisistä mainittiin Loma-Suomi 2002 -lehti, Jussin Pussi <strong>ja</strong>myös Suomen kesälehti.Muita käytettyjä tietolähteitä olivat hotellioppaat, majoituskohteita esittelevä kir<strong>ja</strong>, puhelinluettelonkeltaiset sivut sekä karttojen antama informaatio. Tietoa on hankittu myösyhdistysten <strong>ja</strong> järjestöjen (mm. yrittäjäjärjestöt, eläkeläisyhdistykset, lomayhtymä jne.)sekä työnanta<strong>ja</strong>n, asiakkaiden <strong>ja</strong> yhteisöjen kautta.Seutukunnittain tarkasteltuna kesäaikana Kuusiokuntien <strong>ja</strong> Seinänaapurien alueellamatkailevat käyttivät matkailupäätöksen tukena muissa seutukunnissa matkailevia enemmänomia aiempia kokemuksia sekä TV-mainontaa. Muuten seutukunnittaiset erot eivätolleet merkittäviä. Ulkomaiset matkaili<strong>ja</strong>t luottivat lähes yksinomaan omiin aiempiin
30kokemuksiinsa, sukulaisten tai tuttavien suositteluihin <strong>ja</strong> Internetiin matkailupäätöstätehtäessä.Vuonna 2001 koko maassa maksullisen majoituksen sisältäneistä matkoista 70 % varattiinsuoraan majoitusliikkeestä tai liikenteenharjoitta<strong>ja</strong>lta, matkatoimiston kautta varattiin12 % <strong>ja</strong> 15 % matkoista oli sellaisia, joihin ei liittynyt ennakkovarauksia (Tilastokeskus2002, 22 ). Aineistossa erilaiset varaustavat <strong>ja</strong>kautuivat puolestaan kuvion 11mukaisesti. Huomautettava on, että talvilomakkeessa ei oltu annettu vaihtoehtoa ”eiennakkovarauksia”, mutta kuitenkin noin 5 % vastaajista oli kirjoittanut tai antanutymmärtää, ettei matkaa varten oltu tehty ennakkovarauksia.Kuvio 11. Matkan varaustavat (%).Huomattavin ero talvi- <strong>ja</strong> kesäa<strong>ja</strong>n välillä on se, että kesäaikana yli 37 % vastaajista eiollut tehnyt matkaan liittyviä ennakkovarauksia. Muita tapo<strong>ja</strong> varata matka olivat erilaistenyhdistysten <strong>ja</strong> järjestöjen (yrittäjäjärjestöt, eläkeläisyhdistykset, lomayhtymä jne.)kautta, sukulaisten <strong>ja</strong> tuttavien välityksellä, koulutuksenjärjestäjän sekä erikseen mainitunmatkanjärjestäjän kautta. Varauksia oli tehty myös työnanta<strong>ja</strong>n tai asiakkaiden <strong>ja</strong>yhteistyökumppaneiden sekä erilaisten yhteisöjen <strong>ja</strong> organisaatioiden toimesta.Puhelin on edelleen käytetyin väline tehtäessä matkaan liittyviä varauksia. Internetinvälityksellä matkansa varanneita oli talviaineistossa 3 % <strong>ja</strong> kesäaineistossa 2 %. Kokomaan tasolla Internetin käyttö matkojen varaamiseen oli vuonna 2001 niin ikään vähäistä,sillä kotimaanmatkoista noin 6 % varattiin Internetin välityksellä (Tilastokeskus 2002,<strong>21</strong>).Aiemmin esitetyssä kuviossa 10 oli myös tiedottamiseen <strong>ja</strong> tiedonsaantiin liittyviä väittämiä.Hieman alle puolet vastaajista, 49 % koki, että matkailumahdollisuuksista ontarjolla riittävästi tietoa. Sitä vastoin hieman yli puolet, 52 % oli sitä mieltä, että majoitusmahdollisuuksistaon tarjolla riittävästi tietoa. Tiedotuksen maakunnan kulttuuritarjonnastakoki va<strong>ja</strong>a 42 % vastaajista riittäväksi, tosin epätietoisten määrä oli suuri.
31Suurin osa vastaajista ei kokenut tarvitsevansa lisää tietoa matkailupäätöksen <strong>ja</strong> matkailukohteenvalinnan tueksi. Talviaineistossa noin 11 % <strong>ja</strong> kesäaineistossa ainoastaan noin7 % vastaajista olisi halunnut lisätietoa ennen matkaa. Eniten lisätietoa haluttiin Internetinvälityksellä sekä esitteiden kautta. Lehtien suhteen toivottiin tietoa matkailu- <strong>ja</strong>majoitusmahdollisuuksista myös erilaisiin ammattilehtiin.Vaikka tietoa haluttiinkin pääasiassa lisää Internetistä, oli toisaalta talviaikana vain 12 %<strong>ja</strong> kesäaikana 16 % vastaajista hakenut tietoa Internetistä ennen matkaansa. Ennemminkinkuin lisää tietoa, Internetin kautta haluttiin tietoa entistä jäsentyneemmässä muodossa <strong>ja</strong>tarkempana (mm. hotellihuoneiden hinnat, kuvia majoituskohteista, kuvauksia nähtävyyksistämyös muilla kielillä, tarkemmat kartat jne.). Esiin nousi mm. seuraavanlaisia toiveitaliittyen Internet-palveluihin:- Netissä voisi olla enemmän tietoa alueen hotelleista- Netistä ei saanut yhdenkään hotellin hinto<strong>ja</strong>- Internet-sivut puutteellisia. Ei ollut hintaa, huoneitten kokoa- Internetissä parempi kartta- Internet-tarjontaa voisi entisestään lisätä <strong>ja</strong> pitää paremmin päivitettynä- Informatiivisemmat Internet-sivut- Matkailuportaali, josta yhteys kaikkien kohteiden monipuolisille Internet-sivuille- Palvelujen <strong>ja</strong> varausten Internetin kautta tapahtuva haku <strong>ja</strong> varaus.Kyse on paljolti myös tiedonhaun ongelmista, <strong>ja</strong> kokonaisuudessaan myös tiedonhakuunpätee se, mitä on sanottu esimerkiksi Maaseutu<strong>matkailun</strong> strategiassa <strong>ja</strong> kehittämisohjelmassaerilaisista varausjärjestelmistä. Eli vaikka kehitetään kiivaasti Internetpoh<strong>ja</strong>isiavarausjärjestelmiä uusiksi myyntikanaviksi, ei ole kuitenkaan asiakasystävällistä,jos yrittäjärenkaat, projektit, alueet <strong>ja</strong> erilaiset alueelliset organisaatiot haluavatkehittää omat järjestelmänsä, jotka eivät lisäksi sovellu keskenään yhteen. Asiakkaathaluavat nimenomaan löytää matkailutarjonnan yhdestä paikasta <strong>ja</strong> helposti. (Maaseutu<strong>matkailun</strong>strategia <strong>ja</strong> kehittämisohjelma 2000.)
324. MATKAILUN OHEIS- JA OHJELMAPALVELUTETELÄ-POHJANMAALLA4.1 Käytetyt <strong>matkailun</strong> oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalvelutSuosituin matkailutapahtuman yhteydessä harrastettu toiminta koko maassa vuosina 2000<strong>ja</strong> 2001 oli murtomaahiihto, jota harrastettiin yli 10 %:ssa kaikista maksullisen majoituksensisältäneistä kotimaan matkoista (Tilastokeskus 2001a, 20 <strong>ja</strong> 2002, <strong>21</strong>). Talviaineistossamurtomaahiihto oli myös korkealla käytettyjen harrasteiden <strong>ja</strong> palvelujen listalla.Kuitenkin kuntokeskus- <strong>ja</strong> kylpyläpalvelut olivat kaikkein käytetyimpiä palvelu<strong>ja</strong>.Talviaikana 25 % vastaajista oli kuntokeskus- <strong>ja</strong> kylpylävieraita <strong>ja</strong> lisäksi muissa kohteissayöpyneet käyttivät kylpyläpalvelu<strong>ja</strong> (taulukko 13).Palveluiden käytössä esiintyy muitakin vuodenaikaisia ero<strong>ja</strong> kuin kylpyläpalveluidentalviaikainen suosio. Liikuntapalveluiden käyttö oli talviaikana suositumpaa, kun taaserityisesti musiikkitilaisuuksissa, suurissa yleisötapahtumissa, messuilla tai markkinoillakäynti oli kesäaikana suositumpaa.Taulukko 13. Mitä <strong>matkailun</strong> oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalvelu<strong>ja</strong> olette käyttänyt/aiotte käyttäämatkanne aikana?(Talvi- <strong>ja</strong> kesäaineisto)% vastaajista maininto<strong>ja</strong> (kpl)talvi / kesätalvi / kesämaastohiihto/hiihtoretki 13,4 / – 44 / –laskettelu/lumilautailu 5,5 / – 18 / –moottorikelkkailu 4,3 / – 14 / –vaellus/lumikenkäkävely 4,3 / – 14 / –koiraval<strong>ja</strong>kkosafari 1,5 / – 5 / –pyöräily/pyöräretki – / 10,5 – / 85vaellus/patikointi – / 6,8 – / 55järvi-/jokiristeily – / 5,1 – / 41golf – / 2,3 – / 19melonta – / 1,4 – / 11luontoretkeily 13,7 / 10,2 45 / 83kalastus/metsästys 4,6 / 5,9 15 / 48ratsastus 1,2 / 0,9 4 / 7muu oh<strong>ja</strong>ttu liikunta 8,5 / 4,0 28 / 32elämys- <strong>ja</strong> seikkailupalvelut 3,3 / 2,5 11 / 20kylpyläpalvelut 31,6 / 11,6 104 / 94opastettu kiertoajelu 4,0 / 4,2 13 / 34messut tai markkinat 10 / 24,1 33 / 195festivaali/suuri yleisötapahtuma 5,8 / 25,3 19 / 205kylätapahtuma tai kotiseutujuhla 5,5 / 7,7 18 / 62musiikkitilaisuus/konsertti 14,6 / 23,8 48 / 193taidenäyttely 7 / 7,2 23 / 58museo 6,4 / 10,2 <strong>21</strong> / 83teatterinäytös 10,9 / 6,9 36 / 56muu oheispalvelu 9,1 / 6,0 30 / 49Muista käytetyistä oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalveluista eniten maininto<strong>ja</strong> saivat oh<strong>ja</strong>ttu liikunta<strong>ja</strong> erilaiset urheiluun <strong>ja</strong> luonnossa liikkumiseen liittyvät aktiviteetit, kuten kävely, sau-
33vakävely, tanssi, (avanto)uinti, sukellus, rullaluistelu, tennis sekä moottoriurheilu (ralli,karting). Muita a<strong>ja</strong>nvietteeseen <strong>ja</strong> virkistäytymiseen liittyviä palvelu<strong>ja</strong> olivat saunominen,”shoppailu” <strong>ja</strong> ravintolassa käynti, <strong>ja</strong> muita mainittu<strong>ja</strong> kulttuuripalvelu<strong>ja</strong> olivatelokuvissa käynti <strong>ja</strong> kirkkoihin tutustuminen.Sukupuolen mukaan tarkasteltuna liikunta- <strong>ja</strong> urheilupalvelut <strong>ja</strong>kautuivat kokonaisuudessaanhyvin tasaisesti naisten <strong>ja</strong> miesten kesken. Ainoastaan luontoretkeily <strong>ja</strong> muuoh<strong>ja</strong>ttu liikunta painottuivat talviaineistossa enemmän naisten käyttäminä <strong>ja</strong> kalastus <strong>ja</strong>metsästys sekä talvi- että kesäaikana miesten suosimana harrastuksena. Kulttuuripalvelutolivat selkeästi enemmän naisten käyttämiä, mikä ei ole yllätys, sillä naisten miehiäsuurempi kiinnostus kulttuuripalvelu<strong>ja</strong> kohtaan on todettu useissa tutkimuksissa <strong>ja</strong> esimerkiksikulttuuritapahtumien yleisöt ovat usein naisvaltaisia (esim. Cantell 1998, 11–12). Kesäaineistossa tosin festivaalikävijöinä miehet olivat yhtä aktiivisia kuin naiset.Muiden palveluiden kohdalla mainittavia ero<strong>ja</strong> miesten <strong>ja</strong> naisten välillä ei ollut.Kokonaisuudessaan kuitenkin naiset olivat miehiä aktiivisempia palveluiden käyttäjiä,sillä talviaikana 72 % <strong>ja</strong> kesäaikana 78 % naisista oli käyttänyt yhtä tai useampaa palveluamiehillä tuon osuuden ollessa 57 % <strong>ja</strong> 68 %. Korkeista luvuista huolimatta on huomautettava,että 36 % kaikista talvia<strong>ja</strong>n <strong>ja</strong> 25 % kesäa<strong>ja</strong>nkin vastaajista oli sellaisia,jotka eivät ilmoittaneet käyttäneensä mitään mainituista oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalveluista.Ikäryhmittäin tarkasteltuna palveluiden käyttö keskittyi erityisesti talviaineistossa vanhempiinikäluokkiin. Taulukossa 14 on esitetty käytetyimmät talvia<strong>ja</strong>n palvelut ikäryhmittäin<strong>ja</strong> taulukossa 15 kesäa<strong>ja</strong>n palvelut. Taulukoihin on listattu ne oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalvelut,joita yli 10 % kunkin ikäluokan vastaajista on käyttänyt.Taulukko 14. Käytetyimmät palvelut ikäryhmittäin (talviaineisto).Käyttänyt ikäryhmästäalle 35-vuotiaatmoottorikelkkailu 11 %35–54-vuotiaatkylpyläpalvelut 24 %luontoretkeily 15 %maastohiihto/hiihtoretki 14 %yli 55-vuotiaatkylpyläpalvelut 52 %musiikkitilaisuus/konsertti 25 %teatterinäytös 17 %luontoretkeily 15 %maastohiihto/hiihtoretki 15 %messut tai markkinat 14 %muu oh<strong>ja</strong>ttu liikunta 13 %kylätapahtuma/kotiseutujuhla 10 %
34Taulukko 15. Käytetyimmät palvelut ikäryhmittäin (kesäaineisto).Käyttänyt ikäryhmästäalle 35-vuotiaatfestivaali/suuri yleisötapahtuma 27,6 %messut tai markkinat 19,0 %luontoretkeily 14,0 %musiikkitilaisuus/konsertti 12,9 %vaellus/patikointi 11,0 %pyöräily/pyöräretki 10,4 %35–54-vuotiaatmusiikkitilaisuus/konsertti 29,0 %festivaali/suuri yleisötapahtuma 28,6 %messut tai markkinat 25 %pyöräily/pyöräretki 11,2 %yli 55-vuotiaatmessut tai markkinat 25,6 %musiikkitilaisuus/konsertti 23,7 %festivaali/suuri yleisötapahtuma 19,5 %kylpyläpalvelut 16,5 %museo 11,6 %luontoretkeily 11,0 %järvi-/jokiristeily 11,0 %taidenäyttely 10,5 %Matkailun oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalvelut on aiemmin liitetty pääasiassa vapaa-a<strong>ja</strong>n matkailuun,mutta nykyisin entistä useammin myös työa<strong>ja</strong>n matkailuun, kokouksiin sekä kannusteluonteisiin<strong>ja</strong> työkykyä ylläpitäviin virkistysmatkoihin sisältyy ohjelmapalvelu<strong>ja</strong>.Vastausten perusteella Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla talviaikaan muulla kuin lomamatkalla olleistavastaajista vain 40 % ilmoitti käyttäneensä jotain <strong>matkailun</strong> oheis- tai ohjelmapalvelua,kun taas lomamatkalaisten keskuudessa vastaava luku oli 79 %. Kesäaikana puolestaanlomamatkalaisista 76 % <strong>ja</strong> muulla kuin lomamatkalla olleista 72 % ilmoitti käyttäneensäoheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalvelu<strong>ja</strong>. Vuodenaikainen ero työmatkalaisten palveluidenkäyttöaktiivisuudessa on huomattava, mihin osaltaan vaikuttaa erilaisten palveluidenrunsaampi kesänaikainen tarjonta.Vaikka lomamatkalaiset olivat käyttäneet enemmän palvelu<strong>ja</strong> kuin työ-, kokous- taiopiskelumatkalla oli<strong>ja</strong>t, suhteutettuna vastaa<strong>ja</strong>määriin työmatkalaisten lomamatkalaisiahieman enemmän käyttämiä palvelu<strong>ja</strong> olivat sekä talvi- että kesäaikana muut palvelut,talviaikana taidenäyttely (10 % työmatkalaisista <strong>ja</strong> 5 % lomamatkalaisista), museo (7 %työmatkalaisista <strong>ja</strong> 6 % lomamatkalaisista) sekä elämys- <strong>ja</strong> seikkailupalvelut (4 % työmatkalaisista<strong>ja</strong> 3 % lomamatkalaisista). Kesäaikana erityisesti messut olivat työmatkalaistenkinsuosiossa, sillä 39 % työmatkalaisista <strong>ja</strong> 22 % lomamatkalaisista oli messukävijöitä,mikä jo osaltaan selittää työmatkalaisten kesäa<strong>ja</strong>n suurempaa palveluiden käyttöastettakuin talvi<strong>ja</strong>ksolla.Avoimissa vastauksissa tuli selkeästi esille se, että yleisesti ottaen työmatkalla olijoillaei ole juurikaan aikaa tai ylimääräisiä voimavaro<strong>ja</strong> käyttää oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalvelu<strong>ja</strong>,mutta periaatteessa heillä olisi kiinnostusta erityisesti majoituksen yhteydessä oleviinhelposti saataviin <strong>ja</strong> käytettäviin palveluihin, kuten esimerkiksi hotellimajoituksen yhteydessätarjottaviin kauneus-, terveys- tai virkistyspalveluihin.
35A<strong>ja</strong>tukset siitä, että muulla kuin lomamatkalla olevat henkilöt olisivat yhä enenevässämäärin lisääntyvä <strong>matkailun</strong> oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalveluiden käyttäjäryhmä, eivät saa tukeaainakaan talviaineiston poh<strong>ja</strong>lta, joten sesonkia<strong>ja</strong>n ulkopuolella yksin työmatkalaistenvaraan ohjelma- <strong>ja</strong> oheispalveluiden tarjontaa ei voi rakentaa. Kesäaikana työmatkalaistenkynnys käyttää palvelu<strong>ja</strong> madaltuu, tosin heidän merkityksensä suhteessa lomamatkalaisiinjää vähäiseksi. Ammattiryhmittäisiä mainittavia ero<strong>ja</strong> palveluiden käytönsuhteen ei tästä aineistosta havaittu.Matkan keston pitenemisellä ei ole suoraviivaista vaikutusta palveluiden käytön lisääntymiseen.Päiväkävijöistä talvella 71 % <strong>ja</strong> kesällä 88 %, lyhyellä matkalla olijoista 56 %<strong>ja</strong> 68 % <strong>ja</strong> yli 4 yötä yöpyneistä sekä talvella että kesällä 86 % oli käyttänyt yhtä taiuseampia oheispalvelu<strong>ja</strong>.Kysyttäessä tyytyväisyyttä käytettyihin palveluihin peräti 93 % talvia<strong>ja</strong>n <strong>ja</strong> 95 % kesäa<strong>ja</strong>nvastaajista ilmoitti olleensa tyytyväisiä. Tyytymättömyyden aiheet liittyivät lähinnäyksittäistapauksina majoitustiloihin tai ravintolan asiakaspalveluihin sekä talviaikanahiihto- <strong>ja</strong> moottorikelkkareittien <strong>ja</strong> kesäaikana patikointireittien merkitsemiseen. Lisäksihintatason kohoaminen etenkin suurten yleisötapahtumien kohdalla aiheutti tyytymättömyyttä.Kysyttäessä avoimessa kysymyksessä vastaajien mielipiteitä Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaastamatkailumaakuntana myös samansuuntaisia kritiikin aiheita tuli ilmi. Pääasiassakommentit olivat kuitenkin kiitteleviä <strong>ja</strong> kritiikin aiheet liittyivät lähinnä yksittäistapauksinaasiakaspalvelutapahtumaan. Mitään yleistyksiä esimerkiksi seutukunnittainnäin ollen tässä yhteydessä palvelutyytyväisyydestä ei voi lähteä tekemään. Kokonaisuudessaanvoi sanoa palvelutyytyväisyyden olevan samansuuntaista kuin Matkailunasiakastyytyväisyys- <strong>ja</strong> imagotutkimuksessa (2000, 26) todettiin, eli asiakkaat tuntuivatolevan erittäin tyytyväisiä maakunnan yritysten tarjoamiin palveluihin.4.2 Kiinnostus <strong>matkailun</strong> oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalvelu<strong>ja</strong> kohtaanOheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalveluiden käytön ohella vastaajilta kysyttiin myös, mitä palveluitahe olisivat kiinnostuneita käyttämään Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla (taulukko 16). Kokonaisuudessaankiinnostavimpina palveluina korostuvat luontoretkeily <strong>ja</strong> teatterinäytös sekäkesäaikana myös kylpyläpalvelut. Vastaukset olivat samansuuntaisia käytettyjen palvelujenkanssa, mutta ero<strong>ja</strong>kin ilmeni. Esimerkiksi moottorikelkkailu, kylätapahtuma/kotiseutujuhla<strong>ja</strong> teatterinäytös kohoavat talvia<strong>ja</strong>n kiinnostusta kuvaavalla listalla korkeammallekuin ne ovat palveluiden käyttöä kuvaavalla listalla. Kesäaikana puolestaan järvitaijokiristeilyä, melontaa <strong>ja</strong> teatterinäytöstä kohtaan osoitetaan suurempaa kiinnostustakuin mitä näitä palvelu<strong>ja</strong> on käytetty.Muita palveluita, jotka kiinnostavat, olivat erilaiset liikuntamuodot, tanssi, linturetket,arkkitehtuuriin <strong>ja</strong> kirkkoihin tutustuminen sekä hengelliset tapahtumat. Sukupuolittaintarkasteltuna on nähtävissä vastaavanlainen suunta kuin palveluiden käytössäkin, elinaiset ovat miehiä kiinnostuneempia kulttuuripalveluista <strong>ja</strong> miehet kalastuksesta <strong>ja</strong> metsästyksestäsekä talviaikana moottorikelkkailusta.Ikäryhmittäinen kiinnostus palveluita kohtaan on esitetty taulukoissa 17 <strong>ja</strong> 18. Taulukoihinon listattu ne oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalvelut, joista yli 10 % kunkin ikäluokan vastaajistaon kiinnostunut.
36Taulukko 16. Mistä <strong>matkailun</strong> oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalveluista olisitte kiinnostunut Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla?% vastaajista maininto<strong>ja</strong> (kpl)talvi / kesätalvi / kesämaastohiihto/hiihtoretki 12,2 / – 40 / –moottorikelkkailu 10,3 / – 34 / –vaellus/lumikenkäkävely 5,8 / – 19 / –laskettelu/lumilautailu 5,5 / – 18 / –koiraval<strong>ja</strong>kkosafari 1,5 / – 5 / –järvi-/jokiristeily – / 14,9 – / 1<strong>21</strong>vaellus/patikointi – / 13,2 – / 107pyöräily/pyöräretki – / 9,4 – / 76melonta – / 8,9 – / 72golf – / 6,5 – / 53luontoretkeily 17,3 / 15,2 57 / 123kalastus/metsästys 9,1 / 8,1 30 / 66ratsastus 1,2 / 4,8 4 / 39muu oh<strong>ja</strong>ttu liikunta 1,5 / 2,7 5 / 22elämys- <strong>ja</strong> seikkailupalvelut 3,3 / 8,8 11 / 71kylpyläpalvelut 10,9 / 15,7 36 / 127opastettu kiertoajelu 8,8 / 8,1 29 / 66messut tai markkinat 8,2 / 14,3 27 / 116kylätapahtuma tai kotiseutujuhla 11,9 / 11,9 39 / 96festivaali/suuri yleisötapahtuma 4,3 / 8,8 14 / 71teatterinäytös 16,1 / 16,0 53 / 130musiikkitilaisuus/konsertti 10,9 / 14,2 36 / 115taidenäyttely 10,6 / 8,9 35 / 72museo 6,7 / 10,2 22 / 83muu oheispalvelu 2,1 / 2,3 7 / 19Taulukko 17. Kiinnostavimmat palvelut ikäryhmittäin (talviaineisto).Kiinnostunut ikäryhmästäalle 35-vuotiaatmoottorikelkkailu 19 %laskettelu/lumilautailu 16 %kylpyläpalvelut 15 %koiraval<strong>ja</strong>kkosafari 11 %elämys- <strong>ja</strong> seikkailupalvelut 11 %35–54-vuotiaatluontoretkeily 20 %maastohiihto/hiihtoretki 18 %teatterinäytös 17 %kylpyläpalvelut 15 %moottorikelkkailu 14 %kalastus/metsästys 13 %musiikkitilaisuus/konsertti 12 %taidenäyttely 12 %messut tai markkinat 11 %kylätapahtuma tai kotiseutujuhla 10 %koiraval<strong>ja</strong>kkosafari 10 %
37yli 55-vuotiaatteatterinäytös 19 %luontoretkeily 18 %kylätapahtuma/kotiseutujuhla 17 %kiertoajelu 14 %taidenäyttely 14 %musiikkitilaisuus/konsertti 11 %Taulukko 18. Kiinnostavimmat palvelut ikäryhmittäin (kesäaineisto).Kiinnostunut ikäryhmästäalle 35-vuotiaatjärvi-/jokiristeily <strong>21</strong>,5 %melonta 19,6 %kylpyläpalvelut 19,0 %teatteri 18,6 %elämys- <strong>ja</strong> seikkailupalvelut 18,4 %vaellus/patikointi 16,6 %musiikkitilaisuus/konsertti 15,9 %luontoretkeily 15,3 %messut tai markkinat 14,7 %golf 13,5 %festivaali/suuri yleisötapahtuma 12,9 %ratsastus 12,9 %kylätapahtuma tai kotiseutujuhla 11,0 %museo 11,0 %pyöräily/pyöräretki 10,4 %kalastus/metsästys 10,4 %35–54-vuotiaatluontoretkeily 17,6 %järvi-/jokiristeily 16,0 %vaellus/patikointi 15,8 %kylpyläpalvelut 15,8 %teatteri 15,5 %messut tai markkinat 14,4 %musiikkitilaisuus/konsertti 12,3 %pyöräily 11,5 %kylätapahtuma tai kotiseutujuhla 10,7 %yli 55-vuotiaatteatteri 17,7 %musiikkitilaisuus/konsertti 15,4 %kylätapahtuma tai kotiseutujuhla 13,9 %kiertoajelu 13,2 %kylpyläpalvelut 12,4 %museo 12,0 %luontoretkeily 11,3 %messut tai markkinat 11,3 %taidenäyttely 11,3 %
385. MATKAILUPAKETIT ETELÄ-POHJANMAALLA5.1 Elämyksellisyys <strong>ja</strong> teemoittelu paketoinnin perustanaMatkailun ydinasiana voidaan pitää kokemuksia <strong>ja</strong> elämyksiä. Kokemuksen <strong>ja</strong> elämyksenkeskeisin ero on siinä, että kaikkia elämyksiä voidaan pitää kokemuksina, muttakaikki kokemukset eivät matkailussa ole elämyksiä. Elämyksellisyyteen liitetään useina<strong>ja</strong>tus voimakkaasta tunteisiin perustuvasta kokemuksesta, jonka muodostuminen tapahtuuuseiden eri aistien välityksellä <strong>ja</strong> joka on positiivisesti latautunut. (Saarinen 2001,85–86.)Jos matkailuyritys alkaa markkinoida elämyksiä, silloin ei enää riitä pelkkä kuljetus-,majoitus- <strong>ja</strong> ravitsemuspalvelujen järjestäminen, vaan tuote täytyy tarjota kokonaisvaltaisesti.Tällöin itse asiakkaastakin tulee osa matkailutapahtuman tuotantoprosessia, johonhän osallistuu fyysisellä, älyllisellä, tunteellisella <strong>ja</strong> jopa uskonnollisella tasolla.(Petrisalo 2001, 94.)Koska kokemukset <strong>ja</strong> elämykset ovat sisäisiä, yksilön mielessä vaikuttavia seikko<strong>ja</strong>,voidaan tällöin perustellusti kysyä, kuinka pitkälti matkailuelämystä voi ennakolta tietoisestirakentaa? Matkailuelämys tulee nähdä prosessina, jonka syntyminen alkaa joennen ostopäätöstä kiinnostuksen herätessä <strong>ja</strong> mahdollisiin kohteisiin orientoiduttaessa.Varsinaisen matkan aikana matkaili<strong>ja</strong> vastaanottaa monenlaista elämysten raaka-ainetta,joita hän tallentaa niin fyysisinä esineinä (esimerkiksi valokuvat) kuin sosiaalisinakontakteina <strong>ja</strong> mentaalisina vaikutelmina. Matkailuelämys täydentyy matkan jälkeentapahtuneita elämyksiä muistelemalla <strong>ja</strong> liittämällä niihin uusia merkityksiä. (Aho 200143–47.)Mikäli keskitytään matkan aikana tarjottavien elämysten raaka-aineisiin, ovat Pine II &Gilmore (1998) esittäneet kuusi kohtaa, jotka tulisi ottaa huomioon elämysteollisuudenmatkailukohdetta suunniteltaessa <strong>ja</strong> toteutettaessa (Pine II & Gilmore 1998 Petrisalon2001, 94–95 mukaan):1. Elämysten teemoittaminen2. Vaikutelman harmonisointi sellaisilla myönteisillä merkeillä, jotka tukevatteemaa3. Teemaan kuulumattomien <strong>ja</strong> kielteisten merkkien eliminointi4. Kaikkien kohteeseen liittyvien asioiden <strong>ja</strong> esineiden, mm. matkamuistojenyhteensovittaminen samaan teemaan5. Kaikkien aistien aktivointi samanaikaisesti <strong>ja</strong> yhteensopivalla tavalla6. Jatkuva uudistuminen.
39Keskeistä on siis elämysten teemoittaminen. Tämä liittyy laajemmin a<strong>ja</strong>tukseen kokemuksista<strong>ja</strong> elämyksistä kulutushyödykkeinä, joita tuotteistettuina <strong>ja</strong> paketoituina onhelpompi myydä <strong>ja</strong> tarjota kuluttajille.Esimerkiksi juuri kulttuurimatkailu täyttää usein nämä teemoitetun elämyksellisyyden<strong>ja</strong> paketoinnin kriteerit. Matkailun elämysteollisuuden tarvitsemaa arkitodellisuudestapoikkeavaa ”elämää suurempaa kulttuuria” luodaan esimerkiksi kytkemällä kulttuurimatkailupaketeissaerilaisia kulttuurisia elementtejä yhteen. Jotta kulttuuri täyttäisi matkailuteollisuudenvaatimukset uuden kokemisesta <strong>ja</strong> erilaisuudesta, sen tulee olla enemmänkuin matkaili<strong>ja</strong>n oma arkipäivän todellisuus. Tämä saadaan aikaan kokoamalla erikulttuurien osia toisiaan täydentäväksi kokonaisuudeksi. Näin saatua uutta kulttuurikuvaavoidaan rikastaa mielikuvituksen avulla keksimällä uutta historiaa <strong>ja</strong> perinnettä.Käsitellyn <strong>kulttuurin</strong> kuitenkin tulee antaa vaikutelma todellisuudesta <strong>ja</strong> olla todellisuudenkaltainen. Tällä tavoin saadaan <strong>matkailun</strong> elämysteollisuuden tarvitsemaa ”elämääsuurempaa kulttuuria”. (Petrisalo 2001, 88.)Kulttuuria tai historiaa hyödynnettäessä <strong>ja</strong> tuotteistettaessa tulisi kuitenkin ottaa huomioonse, että tuotteistaminen lähtee paikallisen kontekstin huomioimisesta sekä kulttuurikohteen<strong>ja</strong> historian ymmärryksestä eikä vain lyhytjännitteisestä eduntavoittelusta,jolloin voidaan puhua kohteen kulttuurisesti kestävästä hyödyntämisestä (Kainulainen& <strong>Suutari</strong> 2002, 50).Ovatko sitten eteläpoh<strong>ja</strong>laisen <strong>kulttuurin</strong> piirteet sellaisia vetovoimatekijöitä, jotka todellahoukuttelevat ulkopuolisia matkailijoita alueelle? Vaikka kulttuuri koettaisiinkinomaleimaisena, se ei välttämättä realisoidu imago- <strong>ja</strong> talousvaikutuksina <strong>ja</strong> lisääntyvinämatkaili<strong>ja</strong>virtoina. Kainulainen (1999, 46) esittääkin aiheellisesti kysymyksen, onkopoh<strong>ja</strong>laisella kulttuurilla kysyntää matkailijoiden silmissä? Luvussa 3.1 vetovoimatekijöidenolemusta pohdittaessa todettiin Leveälahtea (2001, 48) mukaillen, että paikalliseen<strong>ja</strong> maakunnalliseen kulttuuriin liittyvien elementtien liiketaloudellisen merkityksenratkaisee <strong>matkailun</strong> osalta viime kädessä kysyntä. Tähän voi vielä lisätä, että kysyntäänvaikuttaa tarjonta eli se, miten poh<strong>ja</strong>laisuus on matkailullisessa mielessä teemoittainpaketoitu <strong>ja</strong> tuotteistettu.Matkailun elämyksellisyyden näkökulmasta olennaisempaa kuin se, mistä elementeistäesimerkiksi kulttuurimatkailupaketti on koottu, on se peruskysymys, voiko valmiiksipaketoitu tuote tuottaa <strong>matkailun</strong> ydinsisältöä eli kokemuksia <strong>ja</strong> elämyksiä? Itse keksimisen,suunnittelemisen <strong>ja</strong> löytämisen ilo on keskeinen osa matkailuelämystä, mikä asettaahaasteita tuotteistamiselle. Näin ollen haasteena on saada <strong>matkailun</strong> kokonaispaketitvaikuttamaan siltä kuin niitä ei olisikaan valmiiksi tuotteistettu.Käytännössä tuotteistamisen <strong>ja</strong> paketoimisen keskeisimpiä etu<strong>ja</strong> on se, että asiakas saaparemmin tietoa palvelusta <strong>ja</strong> sen hinnasta sekä hahmottaa selvemmin, minkälaisestapalvelukokonaisuudesta on kyse. Lisäksi yrittäjälle jälleenmyynti <strong>ja</strong> markkinointi onhelpompaa, kun tuotteella on selkeä sisältö <strong>ja</strong> hinta. Myös tieto paketoidusta tuotteestaleviää helpommin kuin erillään olevista ha<strong>ja</strong>naisista osapalveluista. (Elämyksiä maaseutumatkailuun1998, 68–69.) Viimeksi mainittu on erityisen tärkeää, sillä usein matkaili<strong>ja</strong>saattaa kiinnostua joistain tuotteistetun paketin osista, joita ei ilman tuotteistamista<strong>ja</strong> paketoimista osaisi edes toivoa <strong>ja</strong> kysyä.
405.2 Kiinnostus matkailupakette<strong>ja</strong> kohtaanKyselylomakkeeseen oli laadittu osio, joka käsitteli kiinnostusta sekä yleisesti <strong>matkailun</strong>kokonaispakette<strong>ja</strong> kohtaan että erityisesti tiettyihin matkailupaketteihin. Pakettivaihtoehto<strong>ja</strong>pohdittaessa pyrittiin kyselylomakkeen ra<strong>ja</strong>tun tilan puitteissa tarjoamaan kattavastierilaisia vaihtoehto<strong>ja</strong> eri teemoihin liittyen. Esillä oli historiaan <strong>ja</strong> perinteeseen,kulttuurikohteisiin <strong>ja</strong> kulttuuritapahtumiin, luonto- <strong>ja</strong> maaseutumatkailuun, liikunta- <strong>ja</strong>harrastematkailuun, terveysmatkailuun, perhematkailuun <strong>ja</strong> kiertomatkailuun liittyvätpaketit.Matkailupakettien yksiselitteinen määrittely ei ole helppoa. Esimerkiksi maaseutumatkailupakettivoi sisältää elementtejä, jotka liittyvät luontoon, kulttuuriin, historiaan jne.Maaseutumatkailupaketiksi voi luokitella sellaisen matkailupaketin, jossa pääosa matkailupalveluista(majoitus-, ohjelma- <strong>ja</strong> oheispalvelut) tarjotaan maaseutumaisessa ympäristössä<strong>ja</strong> joka poh<strong>ja</strong>utuu maaseudun luontaisiin edellytyksiin <strong>ja</strong> voimavaroihin. Kuitenkaankaikki maaseudulla tapahtuva matkailu ei ole välttämättä maaseutumatkailua(Maaseutu<strong>matkailun</strong> strategia <strong>ja</strong> kehittämisohjelma 2000). Samanlainen määrittelynongelma koskee myös luonto- tai kulttuurimatkailupakette<strong>ja</strong>, kuten jo aiemmin luvussa3.1 todettiin luonto<strong>matkailun</strong> yhteydessä. Kokoavasti voikin todeta, että esimerkiksikulttuurimatkailupaketin erottaa muista matkailupaketeista sen painottuminen kulttuurisiinsisältöihin <strong>ja</strong> kulttuuristen elämysten tarjoamiseen (kulttuuritapahtumat, näyttelythistorialliset kohteet jne.).Vastaajilta kysyttiin yleistä kiinnostusta <strong>matkailun</strong> kokonaispakette<strong>ja</strong> kohtaan. Taulukosta19 käy ilmi, että enemmistö vastaajista ei ollut kiinnostunut maksullisia oheis- <strong>ja</strong>ohjelmapalvelu<strong>ja</strong> sisältävistä <strong>matkailun</strong> kokonaispaketeista. Naisten <strong>ja</strong> miesten välilläei ole merkittävää eroa yleisessä kiinnostuksessa, mutta ikäryhmittäin ero<strong>ja</strong> sitä vastoinon. Kiinnostus matkailupakette<strong>ja</strong> kohtaan on vahvempaa ikäryhmissä 55–64 <strong>ja</strong> yli 65-vuotiaat (kuvio 12). Tämä hei<strong>ja</strong>stuu myös sosioekonomisen aseman <strong>ja</strong> ammattiryhmiensuhteen tarkasteltuna siten, että eläkeläisten keskuudessa kiinnostus matkailupakette<strong>ja</strong>kohtaan on suurempaa kuin muissa ryhmissä. Vertailtaessa talvi- <strong>ja</strong> kesäa<strong>ja</strong>n aineisto<strong>ja</strong>huomataan, että kesäaineistossa ikäluokkien väliset erot kiinnostuksessa tasoittuvat muttavastausten suunta säilyy samana. Kysyttäessä tietyistä erikseen määritellyistä <strong>ja</strong> kuvatuistamatkailupaketeista <strong>ja</strong>kautui kiinnostus niitä kohtaan koko aineistossa kuvion 13osoittamalla tavalla.Taulukko 19. Oletteko kiinnostunut <strong>matkailun</strong> kokonaispaketeista, joihin majoituksen lisäksisisältyy maksullisia ohjelmapalvelu<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> kohteisiin tutustumisia?talvi (n=285)kesä (n=744)Kyllä 46 % 40 %Ei 54 % 60 %
41Kuvio 12. Kiinnostus yleensä <strong>matkailun</strong> kokonaispakette<strong>ja</strong> kohtaan ikäryhmittäin (yhdistettytalvi- <strong>ja</strong> kesäaineisto).Kuvio 13. Mitkä seuraavista matkailupaketeista kiinnostavat Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla?(Yhdistetty talvi- <strong>ja</strong> kesäaineisto)
42Kiinnostavimmaksi kohoaa luontomatkailupaketti, joka on kaikista vastanneista 67 %:n(talviaineistossa 71 %:n <strong>ja</strong> kesäaineistossa 66 %:n) mielestä joko erittäin tai jonkin verrankiinnostava. Vähiten kiinnostava on perhematkailupaketti, joka on 46 %:n (talviaineistossa44 %:n <strong>ja</strong> kesäaineistossa 47 %:n) mielestä joko erittäin kiinnostava tai jonkinverran kiinnostava. Tosin tarkasteltaessa kiinnostusta suhteessa matkustusseuraan ovatlasten kanssa matkaavat selvästi kiinnostuneimpia perhematkailupaketista kuin muussaseurassa matkaavat. Lisäksi lapsiperheiden kiinnostus oli erityisen suurta liikunta- <strong>ja</strong>harrastematkailupakettia kohtaan, sillä talviaineistossa peräti 81 % <strong>ja</strong> kesäaineistossa64 % heistä piti kyseistä pakettivaihtoehtoa joko erittäin tai jonkin verran kiinnostavana.Muutamien prosenttiyksiköiden vuodenaikaiset erot selittyvät osin erilaisella vastaa<strong>ja</strong>rakenteella.Kesäaineistossa (kulttuuri)tapahtumakävijöiden osuus vastaajista oli talveasuurempi, <strong>ja</strong> koko aineistoa tarkasteltaessa huomataan, että tapahtumakävijöiden kiinnostuson huomattavasti vähäisempää liikunta- <strong>ja</strong> harrastematkailupakettia kohtaan <strong>ja</strong>suurempaa tapahtumien <strong>ja</strong> kulttuurikohteiden ympärille koottua matkailupakettia kohtaan.Itse vuodena<strong>ja</strong>n vaikutusta eri pakettien kiinnostavuuteen on vaikea osoittaa, sillävastaajia ei pyydetty arvioimaan yksittäisten pakettivaihtoehtojen kiinnostavuutta erikseentalvi- <strong>ja</strong> kesäaikana.Henkilöt, jotka suhtautuvat myönteisesti <strong>matkailun</strong> kokonaispaketteihin yleensä, olivatmyös kiinnostuneempia näistä erityisistä pakettivaihtoehdoista. Sukupuolen mukaantarkasteltaessa oli huomattavaa naisten miehiä suurempi kiinnostus kaikkia esitettyjämatkailupakettivaihtoehto<strong>ja</strong> kohtaan. Erityisen suuret erot olivat tapahtumien <strong>ja</strong> kulttuurikohteidenympärille kootun matkailupaketin kohdalla, jossa koko aineistoa tarkasteltaessa63 % naisista <strong>ja</strong> 48 % miehistä piti sitä joko erittäin kiinnostavana tai melkokiinnostavana. Terveysmatkailupaketin kohdalla luvut olivat 62 % <strong>ja</strong> 38 %, <strong>ja</strong> maaseutumatkailupaketinkohdalla 53 % naisista <strong>ja</strong> 43 % miehistä piti sitä erittäin tai melkokiinnostavana. Ainoat matkailupakettivaihtoehdot, jotka yli puolet miehistä koki erittäintai jonkin verran kiinnostaviksi, olivat luontomatkailupaketti, jonka 61 % sekä liikunta-<strong>ja</strong> harrastematkailupaketti, jonka 52 % vastanneista miehistä koki kiinnostavaksi.Asuinpaikan mukaan tarkasteltuna oli huomattavissa se, että suurissa kaupungeissa asuvienyleinen kiinnostus matkailupakette<strong>ja</strong> kohtaan oli muualla asuvia pienempää. Merkittäviäero<strong>ja</strong> kiinnostuksessa yksittäisiä pakettivaihtoehto<strong>ja</strong> kohtaan ei asuinpaikanmukaan tarkasteltuna koko aineistosta havaittu.Myöskään ammattiryhmittäin ei merkittäviä ero<strong>ja</strong> pakettien välisessä kiinnostuksessatämän aineiston poh<strong>ja</strong>lta voitu havaita; sitä vastoin ikäryhmittäisiä merkittäviä ero<strong>ja</strong>esiintyy. Ikäryhmittäin voi todeta vanhempien ikäluokkien vahvemman kiinnostuksenmyös erityisiä matkailupakettivaihtoehto<strong>ja</strong> kohtaan. Taulukossa 20 on esitetty ikäryhmittäinne matkailupaketit, jotka kiinnostavat yli puolta kunkin luokan vastaajista jokotalvi- tai kesäaineistossa.
43Taulukko 20. Kiinnostavimmat matkailupaketit ikäryhmittäin.% ikäluokasta pitää joko erittäin tai jonkin verran kiinnostavanaTalvi / Kesäalle 25-vuotiaatLiikunta- <strong>ja</strong> harrastematkailupaketti 86 / 69Luontomatkailupaketti 67 / 7025–34-vuotiaatLiikunta- <strong>ja</strong> harrastematkailupaketti 71 / 62Luontomatkailupaketti 63 / 68Terveysmatkailupaketti 63 / 52Maaseutumatkailupaketti 58 / 54Perhematkailupaketti 53 / 6235–44-vuotiaatLuontomatkailupaketti 76 / 66Perhematkailupaketti 64 / 63Liikunta- <strong>ja</strong> harrastematkailupaketti 62 / 66Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> historiallisiinvaiheisiin <strong>ja</strong> henkilöihin sekä alueenkulttuuriperintöön poh<strong>ja</strong>utuvamatkailupaketti 55 / 4645–54-vuotiaatLuontomatkailupaketti 70 / 66Eteläpoh<strong>ja</strong>laisten tapahtumien <strong>ja</strong> kulttuurikohteidenympärille koottu matkailupaketti 69 / 64Terveysmatkailupaketti 61 / 53Liikunta- <strong>ja</strong> harrastematkailupaketti 58 / 55Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> historiallisiinvaiheisiin <strong>ja</strong> henkilöihin sekä alueenkulttuuriperintöön poh<strong>ja</strong>utuvamatkailupaketti 46 / 5055–64-vuotiaatEtelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> historiallisiinvaiheisiin <strong>ja</strong> henkilöihin sekä alueenkulttuuriperintöön poh<strong>ja</strong>utuvamatkailupaketti 77 / 70Luontomatkailupaketti 74 / 69Eteläpoh<strong>ja</strong>laisten tapahtumien <strong>ja</strong> kulttuurikohteidenympärille koottu matkailupaketti 68 / 64Liikunta- <strong>ja</strong> harrastematkailupaketti 68 / 48Terveysmatkailupaketti 64 / 59Yli 65-vuotiaatEteläpoh<strong>ja</strong>laisten tapahtumien <strong>ja</strong> kulttuurikohteidenympärille koottu matkailupaketti 83 / 83Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> historiallisiinvaiheisiin <strong>ja</strong> henkilöihin sekä alueenkulttuuriperintöön poh<strong>ja</strong>utuvamatkailupaketti 72 / 73Luontomatkailupaketti 72 / 64Terveysmatkailupaketti 71 / 62Maaseutumatkailupaketti 68 / 62Kiertomatkapaketti 68 / 54
44Alussa esitettiin pohdintaa väestön ikääntymisen <strong>ja</strong> suurten ikäluokkien kulutta<strong>ja</strong>käyttäytymisenvaikutuksesta <strong>matkailun</strong> kysyntään. Ennustettu<strong>ja</strong> nousevia alo<strong>ja</strong> näyttäisivätolevan terveys- <strong>ja</strong> luontomatkailu. Myös ikäihmisten elämysmatkojen ennustetaan saavansuuren suosion. Sen si<strong>ja</strong>an huvipuistot <strong>ja</strong> lapsiperheisiin erikoistuneet kohteet saattavatkärsiä ikärakenteen muutoksesta. (Albanese <strong>ja</strong> Boedeker 2002, 33.) Tämän tutkimuksenaineisto näyttäisi osaltaan tukevan sitä väittämää, että suuret ikäluokat olisivatkiinnostuneempia juuri terveys- <strong>ja</strong> luontomatkailupalveluista.Seutukunnittaiset tarkastelut kiinnostuksessa matkailupakette<strong>ja</strong> kohtaan ovat osin ongelmallisia.Vaikka vastauksissa ilmenee ero<strong>ja</strong> seutukunnittain, ei voida osoittaa, arvioikovastaa<strong>ja</strong> paketin kiinnostavan juuri siinä seutukunnassa, missä hän oli kyseisellämatkalla, koska vastaajia oli pyydetty arvioimaan matkailupakettien kiinnostavuuttamaakunnassa. Enemmistö vastaajista kaikissa seutukunnissa piti luontomatkailupakettiakaikkein kiinnostavimpana. Kaksi seuraavaksi eniten kiinnostanutta matkailupakettiaolivat Suupoh<strong>ja</strong>ssa matkailleiden mielestä terveysmatkailupaketti (68 % vastaajista)<strong>ja</strong> liikunta- <strong>ja</strong> harrastematkailupaketti (65 % vastaajista) <strong>ja</strong> Järviseudulla eteläpoh<strong>ja</strong>laistentapahtumien <strong>ja</strong> kulttuurikohteiden ympärille koottu matkailupaketti (63 % vastaajista)<strong>ja</strong> liikunta- <strong>ja</strong> harrastematkailupaketti (60 %). Härmänmaalla matkailleista 62 %:nmielestä sekä eteläpoh<strong>ja</strong>laisten tapahtumien <strong>ja</strong> kulttuurikohteiden ympärille koottu matkailupakettiettä liikunta- <strong>ja</strong> harrastematkailupaketti olivat kiinnostavia. Kuusiokunnissamatkailleiden keskuudessa perhematkailupaketti oli 65 %:n <strong>ja</strong> liikunta- <strong>ja</strong> harrastematkailupaketti64 %:n mielestä joko erittäin tai melko kiinnostava. Seinänaapurienalueella matkailleista 56 % oli kiinnostunut eteläpoh<strong>ja</strong>laisten tapahtumien <strong>ja</strong> kulttuurikohteidenympärille kootusta matkailupaketista <strong>ja</strong> 48 % Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> historiallisiinvaiheisiin <strong>ja</strong> henkilöihin sekä alueen kulttuuriperintöön poh<strong>ja</strong>utuvasta matkailupaketista.Matkailun kehittämisohjelmaan kir<strong>ja</strong>tut seutukunnittaiset matkailuprofiilit, jotka poh<strong>ja</strong>utuvatseutukuntien vetovoimatekijöihin <strong>ja</strong> attraktioihin, saavat osin tukea näiden tulostenvalossa sikäli kuin muistetaan tutkimuksen maakuntatason tarkastelunäkökulma<strong>ja</strong> aineistonkeruun rajoitteet seutukunnallisesta näkökulmasta.Valmiiden matkailupakettikuvauksien arvioinnin lisäksi vastaajilta tiedusteltiin avoimessakysymyksessä, millainen olisi heidän mieleisensä matkailupaketti Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla<strong>ja</strong> mitä elementtejä siihen sisältyisi (millainen majoitus, mitä oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalvelu<strong>ja</strong>,mitä tutustumiskohteita jne.). Vastaukset on luokiteltu sen mukaan, korostuukoniissä tietyn majoituksen ympärille vai jonkin teeman <strong>ja</strong> aihealueen ympärille rakentuva<strong>matkailun</strong> kokonaispaketti.1. Majoituksen ympärille rakentuvista matkailupaketeista eniten maininto<strong>ja</strong> saivatmaatila- <strong>ja</strong> mökkimajoituksen ympärille rakentuvat matkailupaketit, jotka sisällöllisestivoidaan luokitella seuraavasti:a) Majoitus- <strong>ja</strong> ravitsemuspalvelu<strong>ja</strong> tarjoavat paketit, joiden oheen toivotaan vähäntai ei lainkaan muita oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalvelu<strong>ja</strong>. Varsinkin mökkimajoituksenyhteydessä korostuu majoituspaikan rauhallisuus <strong>ja</strong> vähäiset aktiviteetit koetaanriittäviksi. Nämä peruspalvelut sisältävät mökki- <strong>ja</strong> maatilamajoituspaketit olivatsuositumpia talvia<strong>ja</strong>n vastauksissa. Seuraavassa esimerkkejä pakettikuvauksista:
45- Majoitus maalaisympäristössä, hyvää ruokaa <strong>ja</strong> juomaa- Maatilamajoitus, eläimiä muksuille- Mökkimajoitus <strong>ja</strong> lapsille ohjelmaa- Oma tupa <strong>ja</strong> oma lupa- Korkeatasoinen mökki, puhdasvetinen järvenranta- Rauhallinen mökki korvesta riittää- Saunamökkimajoitus luonnon helmassa.b) Toisena erottuvana kokonaisuutena on urheilu-, liikunta- <strong>ja</strong> harrastematkailupaketit,joissa maatila- tai mökkimajoituksen yhteyteen toivotaan joko omatoimisiatai oh<strong>ja</strong>ttu<strong>ja</strong> harrastusmahdollisuuksia. Majoituksen yhteyteen toivottiin mm. seuraaviaharrastusmahdollisuuksia:- Mökkimajoitus, moottorikelkkailua, ulkoilua, avantouintia, kylpylämahdollisuus,ruokailua- Mökki, laskettelu, kelkkasafari- Mökkimajoitus, kylpylä, lumikenkäkävely, kyläjuhla- Laskettelua, kalastusta, mökkimajoitus- Mökkimajoitus, vapaamuotoista luonnossa liikkumista, kalastus, uinti,veneily- Maatilamatkailu <strong>ja</strong> melonta- Pyöräilykierros, maatilamajoitus- Maatilamatkailu, moottoriurheilu.c) Pääasiassa maaseutumatkailupaketteihin toivottiin vaihtoehtoa, jossa maatilan toiminta<strong>ja</strong> eläimet tai laajemmin kylän toiminta <strong>ja</strong> aktiviteetit ovat esillä. Ihanteenaon siis paketti elinvoimaisella maaseudulla, johon voi liittyä nostalgiasävytteisiäulottuvuuksia, luontoelementtejä tai jopa tämän päivän yrittäjyyteen tutustumista.Esimerkkeinä pakettikuvauksista ovat seuraavat:- Maatilamajoitus, osallistuminen tilan töihin, luontoretki, sauna <strong>ja</strong> Ähtärineläinpuisto- Maaseutumajoitus, perinnetöitä <strong>ja</strong> niiden seuraamista- Maatilamajoitus <strong>ja</strong> maatilaan liittyvät eläimet <strong>ja</strong> toimet, luonnonreitit- Majoitus rauhallisella paikalla, tutustuminen jonkin kylän toimintaan <strong>ja</strong>yrittäjyyteen- Tasokas mökkimajoitus, erilaisia luonnossa tapahtuvia aktiviteette<strong>ja</strong>,alueen perinteisiin sekä nykyaikaan (yritykset tai esim. maatila) liittyviätutustumiskohteita- Majoitus mieluiten maaseutumatkailuyrityksessä, jossa saisi olla talon väenapuna esim. lypsämisessä. Oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalveluina tutustumista paikkakunnanpalveluihin, nähtävyyksiin <strong>ja</strong> tapahtumiin.
46d) Maatila- tai mökkimatkailupaketit, joihin sisältyy luontoretkiä, erilaisia luontoreittejäsekä erilaista toiminnallista luonnossa liikkumista joko lihas- tai moottorivoimalla.- Tasokas mökkimajoitus, merkityt luontopolut omatoimiseen liikuntaan,muutamia 1–2 km:n pituisia polku<strong>ja</strong>. Moottorikelkkavuokrausta a<strong>ja</strong>lla 30min.- 1 tunti jolloin se olisi halvempaa kuin safari- Majoitus maatilalla esim. aitoissa. Vaellus eri välineillä (ratsastaen,patikoiden, pyöräillen, meloen) tai päivävaelluksina näillä eri välineillätutustumiskohteina luonnonnähtävyydet, eläintilat ym.- Maaseutumatkailupaketti, luontomatkailupalvelu<strong>ja</strong>.e) Maatila- tai mökkimajoituspaketit, joissa erilaiset kulttuuritapahtumat <strong>ja</strong> tutustumiskohteetsisältyvät kokonaisuuteen. Erilaisia toivottu<strong>ja</strong> oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalvelu<strong>ja</strong>olivat mm. alueen nähtävyyksiin <strong>ja</strong> historiallisiin kohteisiin tutustuminen sekäerilaisissa tapahtumissa <strong>ja</strong> näyttelyissä käynti. Tämä pakettikuvaus oli selvästisuositumpi kesäa<strong>ja</strong>n vastauksissa.- Oma mökkimajoitus, opasta<strong>ja</strong> tutustumiskohteisiin- Maatilamajoitus, mökki/teatteri, kylpylä/uimahalli, hiihtomahdollisuudet,eläinpuisto, myös kotieläinpuisto lapsille- Maatilamajoitus, iltaohjelmaa, tanssia <strong>ja</strong> muuta viihdettä- Maatila- tai mökkimajoitus; paikalliset kulttuuri- <strong>ja</strong> perinnetapahtumat <strong>ja</strong>-kohteet; musiikkitapahtumat <strong>ja</strong> konsertit, teatteri.- Maatilamajoitus, taidenäyttelyt, museot.2. Majoituksen ympärille rakentuneista matkailupakettikuvauksista oli erityisesti talviaikanasuosittu<strong>ja</strong> erilaiset kylpylä- <strong>ja</strong> kuntokeskuspaketit. Pääasiallisesti kylpylöiden<strong>ja</strong> kuntokeskusten nykyisenkaltaiset palvelut koettiin riittäviksi <strong>ja</strong> nimenomaanterveyteen <strong>ja</strong> liikuntaan liittyvää toimintaa painotettiin, mutta toivottiinlisäksi tutustumisretkiä <strong>ja</strong> kiertoajelu<strong>ja</strong> ympäröivään paikkakuntaan <strong>ja</strong> maakuntaansekä alueen erilaisiin tutustumiskohteisiin <strong>ja</strong> kulttuuripainotusta ohjelmaan.Lisäksi on huomattava, että kylpylät mainittiin yhtenä käyntikohteena usean muunkinmajoitusvaihtoehdon yhteydessä.- Kylpylä, luonnonnähtävyydet, jotain terveyteen liittyvää toimintaa <strong>ja</strong>luento<strong>ja</strong>- Kylpylän rauhallinen majoitus, hoitopakette<strong>ja</strong>, ohjelmatarjontaa,kiertoajelua maakuntaan- Terveyskylpylä sisäisine ohjelmineen <strong>ja</strong> välillä ulos paikkakunnantarjontaan tutustumista, illanvietot: tietoisku<strong>ja</strong>, kilpailu<strong>ja</strong> aiheena kasvit,eläimet, kir<strong>ja</strong>llisuus ym. ei välttämättä tanssia joka ilta- Kylpyläpalveluiden lisäksi lasten <strong>ja</strong> vanhempien yhteisiä retkiä, ulkoiluunesim. rekiretki, kelkkaretki, liikkuminen yleensä, esitys/tapahtuma- Kylpylähotellimajoitus, hyvät liikuntamahdollisuudet, teatteriesitys illalla- Poh<strong>ja</strong>lainen rakennuskulttuuri, aito eteläpoh<strong>ja</strong>lainen murre (esim.Haapo<strong>ja</strong>); kylpylämajoitus on hyvä, voi samalla rentoutua kylpylässä.
473. Kolmanneksi voidaan erottaa hotellimajoituksen ympärille toivotut matkailupaketit.Näissä korostui erityisesti kulttuuri- <strong>ja</strong> viihdepalvelut. Varsinaiset kaupunkilomapaketittulivat esiin muutamissa vastauksissa. Hotellivieraista etenkin talviaikanaoli valtaosa työ-, kokous- tai opiskelumatkalla. Heillä oli tiettyjä pienimuotoisiatoiveita esimerkiksi liittyen alueen kulttuuritarjonnasta tiedottamiseen.- Majoitus hyvässä rauhallisessa hotellissa tai kesällä mahdollisesti aittatms., kylpylässä käynti, ostoksilla, kesällä kävelyä ympäri satamia, toriayms.- Majoitus, kulkuväline/et, ohjelmalehtinen aikatauluineen, ruokailu- <strong>ja</strong>kahvipaikkaluettelo, jossa mainitaan kohteen erikoisuudet- Hotellimajoitus, terveysliikuntaa, tutustumista majoituspaikkakunnan lisäksilähialueisiin- Hotellimajoitus, esim. kulttuuritapahtuma, urheilu tai musiikki- Täyden palvelun hotellimajoitus, musiikkia taidetta, liikuntaa sisältäen.Perinneruokailua voisi olla vaikka tiloilla- Ammattimatkustajille (esim. edusta<strong>ja</strong>t, konsultit yms.) hotellien kauttaerilaisia tapahtumatieto<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> tarjouksia enemmän (elokuvat, teatterit,urheiluharrasteet)- Ilmajoen musiikkijuhlat, hotellimajoitus- Täysihoito jossain viihtyisässä hotellissa, vapaaehtoisia liikuntamahdollisuuksia(mm. golf, ratsastus, patikointi) <strong>ja</strong> joitain opastettu<strong>ja</strong> retkiä esim.taidenäyttelyihin <strong>ja</strong> museoihin.4. Leirintäalue-, asuntoauto- tai asuntovaunumajoituksen ympärille rakentuvissa matkailupaketeissakorostuu omatoimisuus <strong>ja</strong> leirintäalueen peruspalvelut sekä leirintäalueidenyleinen siisteys <strong>ja</strong> viihtyisyys. Ohjelma- <strong>ja</strong> oheispalveluita toivottiinniin ikään myös majoitusalueiden yhteyteen, <strong>ja</strong> sisällöllisesti ne painottuivatkulttuuriin <strong>ja</strong> a<strong>ja</strong>nvietteeseen.- Majoitus jollain leirintäalueella, ohjelma mahdollisimman urheilu- <strong>ja</strong>vapaamuotoinen- Asuntoauto tai vaunu, messut teatteri, taidenäyttely; yleensä luonto taiEtelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> elämäntapa- Omalla asuntovaunulla; hyvät leirialueet (siistit, kilpailu<strong>ja</strong>, ohjelmaa,tanssia yms.)- Hyvä leiriytyminen, siistit sosiaalitilat, kesäteatteri, hyvä uinti- <strong>ja</strong>kalastusmahdollisuus- Leirintäalue kaikkine palveluineen, illanvietto esim. tanssit, karaoke tms.petankkikisat, tutustuminen johonkin vanhaan kohteeseen, kalastusta sekäpatikointia luontopolulla- Majoitusauto/vaunu eikä muuta kuin Tuurissa <strong>ja</strong> Kalajärvellä olemista,voisihan siellä olla tapahtumiakin- Matkailuautopaikka vaatimattomin peruspalveluin joen tai järvenläheisyydessä- Matkailuvaunumajoitus, ei oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalvelu<strong>ja</strong>.
48Omana kokonaisuutenaan erottuivat tietyn teeman tai aihekokonaisuuden varaan rakentuvatpaketit, joissa majoitusta ei nostettu keskeiseen rooliin. Näistä nousivat esiin erityisestiluontoteemaan liittyvät paketit mutta myös historia- <strong>ja</strong> kulttuurimatkailupaketit.5. Valmiista pakettiehdotuksista luontomatkailupaketti koettiin sekä talvi- että kesäaikanakaikkein kiinnostavimmaksi. Avoimissa vastauksissa luontomatkailu <strong>ja</strong>luonnossa tapahtuvat aktiviteetit kohosivat esiin useimmiten osana maatila- <strong>ja</strong>mökkimajoituspakette<strong>ja</strong>. Matkailupakettien kuvauksista löytyvät luontosisällöt voi<strong>ja</strong>kaa seuraavanlaisesti:• luontomatkailu yleensä• luonnossa kiertely, luontopolut <strong>ja</strong> pienimuotoiset luontoretket• vapaamuotoinen <strong>ja</strong> omatoiminen luonnossa tapahtuva liikkuminen• luontokohteeseen tutustuminen (esim. maisema, luonnon a<strong>ja</strong>nmittaanmuovaama nähtävyys)• majoitus luonnonläheisellä paikalla.Suurin osa kuvatuista luontomatkailupaketeista on sellaisia, joihin luontoelementti sisältyylähinnä oheistoimintana eikä ole niinkään <strong>matkailun</strong> keskeisin sisältö. Erityisiätoivottu<strong>ja</strong> palvelu<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> pakettikuvauksia olivat mm. seuraavat:- Luontoon, esim. linnustoon tutustuminen- Luonto, kalastus <strong>ja</strong> metsästys, vaellus, erämajoitus- Suot <strong>ja</strong> joet- Luontovaellusta, eräkämppiä, luontokohteiden opastustaulu<strong>ja</strong>- Luontoretkeily, laavumajoitus- Kelkka- <strong>ja</strong> mökkisafarit, erämatkailu, erämaa- Kalastus, moottorikelkkailu, laavulla yön yli- Perinne- <strong>ja</strong> alkukantaismajoitusta, melontaa, elämyksiä- Lapuanjoen kanoottiretkiä <strong>ja</strong> kalastusta- Kierros luontomatkailukohteissa, ruokailu <strong>ja</strong> yöpyminen lähellä luontoasekä savusauna <strong>ja</strong> oheistoimintaa.6. Historiallisten kohteiden <strong>ja</strong> tapahtumanäyttämöiden merkitys matkailukohteenaon voimistanut rooliaan, sillä ihmiset haluavat tuntea juuriaan <strong>ja</strong> menneisyyttään.Etenkin kesäa<strong>ja</strong>n vastauksissa historiasisältöiset matkailupaketit olivat suosittu<strong>ja</strong>.Pakettikuvauksista on löydettävissä seuraavanlaisia historiasisältöjä:• esihistoria• paikallishistoria: historialliset tapahtumapaikat, nähtävyydet sekä henkilöt· • historian kerronta, murre• yhteiskuntahistoria, poliittinen historia, sotahistoria• elinkeinojen kehitys• kulttuuriperintö: museot, kirkot <strong>ja</strong> hautausmaat, rakennuskulttuuri, miljööt,kulttuurihenkilöt, kansanperinne, kansanmusiikki, ruokaperinne.
49Museokäynnit oli suosituin yksittäinen kohde historiasisältöisissä pakettikuvauksissa. Historia-<strong>ja</strong> perinneteemaan liittyen mainittiin mm. seuraavanlaiset matkailupakettiesimerkit:- Nui<strong>ja</strong>sodan tapahtumapaikat- Retkeilyma<strong>ja</strong> (kohtuulliset hinnat), kohteina muistomerkit, vapaussodan,talvi- <strong>ja</strong> <strong>ja</strong>tkosodan sekä mahdolliset jääkäriliikkeen merkit <strong>ja</strong> kulkureitit- Bed & Breakfast -majoitus, historiaan liittyviä kiertoajeluita; <strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong>historialliset henkilöt/tapahtumat nidottuna yhteen matkailupakettiin- Hotellimajoitus, tutustuminen jonkin vanhan kartanon historiaan <strong>ja</strong>nykypäivään, paikkakunnan historiaan muutenkin <strong>ja</strong> mahdollisesti teatteri- Hyvä ruoka, historia, elämyksiä; persoonallinen opas kaiken A <strong>ja</strong> O;pientä ohjelmaa, kohtuullinen hintataso.7. Kulttuuriteeman ympärille rakentuneet matkailupaketit olivat kesäaikana kaikkeinsuosituin teema. Kulttuuripakettikuvauksista on löydettävissä seuraavanlaisiasisältöjä:• kulttuuritapahtumat <strong>ja</strong> -kohteet yleensä• musiikkitapahtumat (konsertit, ooppera, musiikkifestivaalit,kansanmusiikki)• kylätapahtumat <strong>ja</strong> kotiseutujuhlat• perinne- <strong>ja</strong> paikalliskulttuuri, poh<strong>ja</strong>lainen kulttuuri, kulttuurimaisema• teatteri, kesäteatteri• taidenäyttelyt <strong>ja</strong> -museot• käsityöläisyys, kansanperinne• rakennuskulttuuri, arkkitehtuuriErityisesti musiikkitapahtumat <strong>ja</strong> teatteriesitykset osana matkailupakettia kiinnostivatvastaajia. Esimerkkeinä pakettikuvauksista ovat seuraavat:- Teatteri tai konsertti, majoitus <strong>ja</strong> ruokailu; tutustuminen uusiinrakennuksiin, kouluihin, teollisuus- <strong>ja</strong> yritystoimintaan- Hotelli- kansanopisto- tms. majoitus; hyvä ruokailumahdollisuus <strong>ja</strong>peseytymismahdollisuus; konsertti, teatteriesitys tms; taidenäyttelyjä,taiteili<strong>ja</strong>tapaamisia; luontonähtävyyksiä; hyvin suunniteltu, paljonohjelmaa sisältävä paketti- Ilmajoelle oopperaan, maatilamajoitus, poh<strong>ja</strong>lainen pitopöytä, ”Mietaa”voisi jutella leukavia- Erillinen taidenäyttelyjä <strong>ja</strong> museoita sisältävä kierros, Seinäjoki <strong>ja</strong> muutkunnat lähistöllä; kesäteatteri <strong>ja</strong> paikkakunnan kulttuuritarjonta, hautausmaakierrosesittelyineen.
508. Lisäksi voidaan erottaa monialaiset matkailupaketit, joissa erilaiset yöpymisvaihtoehdottai yöpymisvaihtoehtojen yhdistelmät samoin kuin erilaisten ohjelmapalvelujen<strong>ja</strong> teemojen yhdistelmät muodostavat kokonaisuuden. Näitä voisi pitääeräänlaisina ”unelmalomapaketteina”, joista esimerkkeinä ovat seuraavat kuvaukset:- Maatilamajoitus/perhehotelli/luontomajoitus, luontoretket, kulttuuri(teatteri, musikaalit), yrityskohteet, esim. vanhat pappilat, Orisberginkartano- Talvella majoitus omaan pieneen hirsimökkiin, jossa oma sauna; lähellähotelli ravintolapalveluineen <strong>ja</strong> ruokapaketteineen, ts. aamupala/lounasseisovasta pöydästä; mahdollisuus tilata edullisesti elämyksellisiä <strong>ja</strong>toiminnallisia retkiä (ratsastusta, lumikenkäkävelyä, moottorikelkkailua”seikkailuleiri” tms: mahdollisuus käydä iltaisin kylpylässä; mahdollisuuskäydä teatterissa <strong>ja</strong> elokuvissa, jos aikaa <strong>ja</strong> intoa riittää- Kotoisa majoitus, ripaus eteläpoh<strong>ja</strong>laisuutta (historia, paikallishistoria,perinne, murre), ripaus luontoaiheita (mm. sisältäen liikuntaa/toimintaa),ripaus nautiskelua (ateria/kylpyläpalvelut/savusauna/takkailta).Luvun 5.1 alussa pohdittiin elämys- <strong>ja</strong> teema<strong>matkailun</strong> tavoitetta tuottaa jotain ”elämääsuurempaa” matkailijoille. Elämysten tietoiseen tuottamiseen voidaankin tietyssä määrinpäästä muun muassa teemoittamalla matkailukokonaisuus <strong>ja</strong> tarjoamalla kaikille aisteillekoettavaa. Kuitenkin matkailijoiden antamien kuvausten perusteella mieleisen matkailupaketinei välttämättä odoteta tarjoavan ”huippuelämyksiä”, vaan arkipäiväisemmätkinmutta laadukkaasti toteutetut <strong>matkailun</strong> majoitus- <strong>ja</strong> ohjelmapalvelut voivat tuottaa hyviämatkailukokemuksia, joista muodostuu positiivisia kokemuksia, elämyksiä.
516. ETELÄ-POHJANMAAN MATKAILUN KEHITTÄMISENJA MARKKINOINNIN PAINOPISTEALUEETAvoimessa kysymyksessä vastaajilta tiedusteltiin, mitä mahdollisia kehittämiskohteitaEtelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> matkailutoimialalla heidän mielestään on. Yleisellä tasolla vastauksetliittyivät palvelutarjonnan organisointiin <strong>ja</strong> sisällöllisiin kysymyksiin kuten oheisistakommenteista käy ilmi.- Enemmän yhteistyöketju<strong>ja</strong>, joista muodostuisi laajempia pakette<strong>ja</strong>- Aitoutta enemmän; suuntaus liian helppoihin malleihin, siten kaupallinen näennäistarjontavaltaa kokonaisuuden; vieraili<strong>ja</strong>n silmin perusasiat kuntoon; perusasioitaovat liikkuminen, syöminen, tieto vaihtoehdoista jne.- Uusiutumiskykyä, trendikkyyttä tuotteisiin eikä vanhan kaavan mukaista toistoa;etelässä asuvan ”mentaliteetti” erilainen: ei enää ”hitaasti hyvä tulee”, vaan aktiviteettiohjelmientulee edetä rivakasti eikä perehdyttää juurta <strong>ja</strong>ksain aiheeseen- Musiikki eri muodoissaan lienee teema, jolla kannattaa <strong>ja</strong>tkaa.Vastauksissa esiinnousseista kehittämisehdotuksista päällimmäisiksi kohoavat eteläpoh<strong>ja</strong>laiseenmentaliteettiin <strong>ja</strong> kulttuuriperintöön liittyvät tekijät <strong>matkailun</strong> vahvuuksina.Vastauksissa esiintuotu ”aidon poh<strong>ja</strong>laisuuden” kysyntä asettaa vaatimuksia tuotteistamiselle,sillä omaleimainen <strong>ja</strong> erottuva kulttuuriperintö sekä mielikuvat aidosta poh<strong>ja</strong>laisuudestatäytyisi kyetä säilyttämään matkailutuotteissa. Myös maakunnan luonto <strong>ja</strong>erityisesti maisemat nähdään muutamissa vastauksissa enemmän hyödynnettävinä vetovoimatekijöinä.- Enemmän persoonallista eteläpoh<strong>ja</strong>laisuutta- Aito poh<strong>ja</strong>laisuus pitää olla <strong>ja</strong> näkyä isäntäväestä – ei teennäistä <strong>ja</strong> pinnallista;asennoituminen vieraili<strong>ja</strong>n rooliin- Asukkaiden käytös suvaitsevammaksi <strong>ja</strong> hienotunteisemmaksi, pullistelu <strong>ja</strong> uhoaminenaisoihin- Tuotava esiin Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> erityispiirteitä, esim. pääsiäisvalkeat <strong>ja</strong> trullit,häjyt- Haettava oma profiili: poh<strong>ja</strong>laistalot, yrittäjyys, häjyt, maatalous- Laa<strong>ja</strong> lakeus tuotava esiin <strong>ja</strong> hyödynnettävä kaunis luonto.Erityiset kehittämisen kohteet liittyivät pääsääntöisesti kulttuurikohteiden <strong>ja</strong> -palvelujenkehittämiseen <strong>ja</strong> esimerkiksi kohteiden aukioloaikoihin. Majoitus- <strong>ja</strong> ravitsemuspalvelujenosalta toivottiin mm. enemmän edullisia majoitusvaihtoehto<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> monipuolisempiaruokailuvaihtoehto<strong>ja</strong>. Liikennepalveluiden osalta toivottiin sekä lisää yhteyksiä että helpomminsaatavaa tietoa aikatauluista.- Museoiden kannattaisi tehdä yhteistyötä markkinoimalla ”sar<strong>ja</strong>näyttelyjä”(elimiten eri näyttelyt voidaan katsella saman asian eri puolina tai toisiaan a<strong>ja</strong>llisestiseuraavina ketjuina)- Moni museo oli auki vain aamu- tai iltapäivisin myös turistikautena; tuntui, ettäitse olin aina väärään aikaan paikalla- Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> tanssilavakulttuuri on säilynyt hyvänä, markkinointia olisi syytätehostaa
52- Saisi tulla jotain uutta Tangomarkkinoihin- Lauhavuoren luonnonpuistoa enemmän esille- Enemmän soiden suojelua vaelluksen kannalta- Turistikaudella liikenneyhteyksiä kaupunkien <strong>ja</strong> maaseudun välille- Julkista liikennettä vähän <strong>ja</strong> vaikea saada tietoa, aikataulu<strong>ja</strong>.Markkinointiin <strong>ja</strong> mainontaan toivottiin yleisellä tasolla lisäpanostusta, vaikka lisätietoaerityisesti senhetkistä matkaa varten ei juurikaan haluttu. Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalle toivottiinvaltakunnallista näkyvyyttä, <strong>ja</strong> osa kommenteista viittasi erityisesti Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong>heikkoon näkyvyyteen Etelä-Suomessa.- Valtakunnallista tiedotusta- Ehkä tietoa enemmän Itä-Suomeen- Enemmän infoa Hämeeseen- Matkailupalveluista ei ole koskaan liikaa tietoa, joten [infoa] mm. Lapin matkailutoimistoihin- Tietoa lisää; kyllähän täälläkin on mielenkiintoisia kohteita; Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaa eiole perinteisesti suosittu matkailumaakunta, joten paljon on varmaan tehtävissä- Mikään erityinen toimenpide tai mainos ei selvästikään ole saavuttanut minua,tässä on ehkä puutteita- Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaa on alueena Suomessa kovin vähän esillä; ei tule sitten Wasalandian[!] kulta-aikojen mieleen mitään muuta, enkä muista mitään, mitä olisiEtelä-Suomessa perheellemme kiinnostavaa mainostettu (…) Kuortaneestakaan<strong>ja</strong> sen tarjoamista perhepaketeista en olisi tiennyt, ellen olisi osallistunut sielläsukujuhliin.- Majoitustietoa tulisi kerätä yhteen osoitteeseen paikkakunnasta riippumatta, ts.maakunnan majoitustiedot tyypeittäin, leirintäalueet, mökit, maatilat, hotellit jne.;olisi helppo valita reitiltä sopiva.Yksittäiset kommentit liittyen <strong>matkailun</strong> tiedottamiseen <strong>ja</strong> markkinointiin tukivat luvussa3.4 tiedonhaun yhteydessä esitettyä a<strong>ja</strong>tusta, jonka mukaan matkailijoiden kannaltaerilaiset, osin päällekkäisetkin <strong>matkailun</strong> markkinointiorganisaatiot <strong>ja</strong> projektit eivätole aina omiaan selkeyttämään matkailutarjontaa. Matkaili<strong>ja</strong> haluaa löytää matkailutarjonnanhelposti yhdestä <strong>ja</strong> samasta paikasta, <strong>ja</strong> esimerkiksi toivottiin kaikkia maakunnankuntia samaan oppaaseen sekä parempia alueen kartto<strong>ja</strong>. Lisäksi toivottiin panostustamyös englannin- <strong>ja</strong> etenkin ruotsinkieliseen tiedotus- <strong>ja</strong> markkinointimateriaaliin.Myös a<strong>ja</strong>tus kaikenkattavasta Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> majoitusoppaasta tai majoitusportaalistanousi yksittäisissä vastauksissa esiin. Internet-palveluiden kehittämistarpeita <strong>ja</strong> -ehdotuksia käsiteltiin luvussa 3.4 <strong>ja</strong> matkailuesitteiden sisältöjä, informatiivisuutta <strong>ja</strong>saatavuutta kommentoitiin seuraavanlaisesti:- Pitäisi koota yhteen enemmän, nyt mm. käyttämäni esite [Kulttuuri 2002] keskittyiSeinäjokeen; välillä Jalasjärvi–Alahärmä ei yhtään kunnollista esitettä- Esitteitä on paljon, mutta kiinnostavat sisällöt puuttuvat – kotikutoisia, suunnattukyläläisille- Tiedotus hinta- yms. tietoineen, ei mitäänsanomattomia korulauseita, vaan enempiperustietoa
53- Esitelehtiset ovat vähän epäselviä, ei löydä tarvittavaa tietoa- Matkailupalvelut ovat varmasti alueellisesti hyvin tiedossa, mutta valtakunnallisestivoisi olla tietenkin paremmin; Trissa on hyvä kulttuuriesite <strong>ja</strong> sitä ideaakannattaa <strong>ja</strong>tkaa muussakin markkinoinnissa.Kuten jo tutkimuksen alussa todettiin, tarvitaan matkailijoiden profiilista <strong>ja</strong> arvostuksistatietoa, jotta voitaisiin paremmin tukea matkojen entistä asiakaslähtöisempää <strong>ja</strong> tehokkaampaasegmentointia, tuotekehitystä <strong>ja</strong> markkinointia. Vaikka matkailuyritysten onviime kädessä itse valittava <strong>ja</strong> tunnistettava kohderyhmänsä, voi tutkimus osaltaan auttaaselvittämään, mitä eri kohderyhmät haluavat <strong>ja</strong> arvostavat <strong>ja</strong> millaisia matkailupalvelu<strong>ja</strong>kannattaa kullekin kohderyhmälle kehittää <strong>ja</strong> markkinoida.Talvi- <strong>ja</strong> kesäa<strong>ja</strong>n matkaili<strong>ja</strong>profiileista on tunnistettavissa selvästi toisistaan eroaviakohderyhmiä. Esimerkiksi voidaan erottaa ne matkaa<strong>ja</strong>t, jotka etsivät sopivaa pysähdyspaikkaaohikulkumatkallaan <strong>ja</strong> ne, jotka tulevat ensisi<strong>ja</strong>isesti Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalle.Informaationtarpeen osalta nämä kaksi kohderyhmää eroavat toisistaan, sillä ensin mainituttarvitsevat helposti <strong>ja</strong> nopeasti ”tien päällä” saatavaa perustietoa ruokailu- <strong>ja</strong> yöpymiskohteistaselkeine ajo-ohjeineen <strong>ja</strong> jälkimmäiset yksityiskohtaisempaa tietoa tapahtumista,ohjelmapaketeista jne. monipuolisten esitteiden <strong>ja</strong> Internet-sivujen kautta.
547. YHTEENVETOKäsillä oleva raportti esittelee Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> <strong>matkailun</strong> <strong>ja</strong> <strong>kulttuurin</strong> asiakastutkimuksentalvi- <strong>ja</strong> kesäosion tuloksia. Tutkimuksen tavoitteena on ollut kuvata Etelä- <strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong>talvi- <strong>ja</strong> kesäa<strong>ja</strong>n matkaili<strong>ja</strong>profiilit eli selvittää, millaisia matkailijoita maakuntaansaapuu. Tutkimuksen toisena tarkoituksena on ollut selvittää matkustuspäätöksen<strong>ja</strong> matkustustapahtuman syntyyn vaikuttaneita tekijöitä eli sitä, mitkä vetovoimatekijätovat saaneet matkaili<strong>ja</strong>n saapumaan Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalle <strong>ja</strong> mitä tietolähteitä hänon käyttänyt muodostaessaan kokonaiskuvaa alueesta <strong>ja</strong> matkakohteesta. Matkustustapahtumaanliittyen tarkastelun kohteena on ollut erityisesti matkailijoiden käyttämät<strong>matkailun</strong> oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalvelut <strong>ja</strong> mahdolliset kiinnostuksen kohteet mitä tulee näihinpalveluihin. Lisäksi on selvitetty, millaiset <strong>matkailun</strong> kokonaispaketit kiinnostaisivatmatkailijoita Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla.Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> talvimatkailua luonnehtii tutkimuksen tulosten valossa työ-, kokoustaiopiskelumatkalaisten suhteellisen suuri osuus, kylpylä- <strong>ja</strong> kuntokeskusten vetovoimaisuussekä perhematkailijoiden suhteellisen pieni osuus. Kesämatkailua luonnehtiipuolestaan erilaisten tapahtumien vetovoimaisuus.Alussa todettu suurten ikäluokkien merkitys lähitulevaisuuden tärkeimpänä matkaili<strong>ja</strong>ryhmänäsaa tukea tämänkin tutkimuksen perusteella, sillä 45–54-vuotiaat olivat suurinvastaa<strong>ja</strong>ryhmä noin 25 %:n osuudella vastaajista <strong>ja</strong> palveluiden käyttäjinä he olivat aktiivisinryhmä yli 65-vuotiaiden ohella.Maakuntaa ei pidetä matkailualueena kovinkaan erottuvana muista maakunnista, tosinkulttuuritarjontaa pidetään kiinnostavana. Kokonaisuudessaan panostusta maakunnalliseenomaleimaisuuteen toivotaan. Maakunnallisista <strong>matkailun</strong> vetovoimatekijöistä korostuvatsekä talvi- että kesäaikana alueen luonto <strong>ja</strong> maisemat, talviaikana alueen matkailupalvelut<strong>ja</strong> kesäaikana nähtävyydet sekä matkailukohteet. Kulttuurin kohdalla kiinnostuskohdistui pääasiassa kesän tunnetuimpiin musiikkitapahtumiin.Selvästi eniten käytetty <strong>matkailun</strong> oheispalvelu oli talviaikana kylpyläpalvelut, <strong>ja</strong> enitenpalveluita käyttivät vanhemmat ikäryhmät <strong>ja</strong> lomalaiset. Kesäaikana pääasiassamusiikkitilaisuudet <strong>ja</strong> festivaalit olivat käytetyimpiä palvelu<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> kokonaisuudessaankulttuuripalveluiden käyttäjinä naiset olivat miehiä aktiivisempia. Elämys- <strong>ja</strong> seikkailupalveluidenkäyttö <strong>ja</strong> etenkin kiinnostus niitä kohtaan tuntui tämän aineiston perusteellaolevan vähäistä, joskin elämyksellisyys on jotakin sellaista, joka voi sisältyä kaikkiinmatkustustapahtumiin riippumatta siitä, tarjotaanko niin sanottu<strong>ja</strong> huippuelämyksiä vaiei. Matkailijoiden antamien kuvausten perusteella mieleisen matkailupaketin ei välttämättäodoteta tarjoavan huippuelämyksiä, vaan ”arkipäiväisemmätkin” laadukkaastituotetut <strong>matkailun</strong> majoitus- <strong>ja</strong> ohjelmapalvelut itsessään voivat tuottaa hyviä matkailukokemuksia,joista muodostuu positiivisia elämyksiä.Mieleisissä matkailupaketeissa korostuivat erilaisia luonto-, harrastus- <strong>ja</strong> kulttuurielementtejäsisältävät maatila- <strong>ja</strong> mökkimajoituksen ympärille rakentuneet matkailupaketit.Etenkin talviaikana erottuvana ryhmänä olivat kylpylöiden tai kuntokeskusten yhteydessäerilaisia mm. terveyteen <strong>ja</strong> liikuntaan liittyviä aktiviteette<strong>ja</strong> tarjoavat matkailu-
55paketit. Hotellimajoituksen ympärille rakentuvissa matkailupaketeissa korostuivat kulttuuri-<strong>ja</strong> viihdepalvelut. Leirintäalue- <strong>ja</strong> asuntovaunumajoittujille oli tärkeää hyvät leirintäaluepalvelut,<strong>ja</strong> heidän toiveensa oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalveluista liittyivät usein tapahtuma-<strong>ja</strong> kulttuuripalveluihin. Matkailupakettien teemoissa erottuivat luonto-, historia<strong>ja</strong>kulttuurisisällöt.Tiedonhaussa suurin osa vastaajista luotti omiin aiempiin kokemuksiin <strong>ja</strong> tuttavien taisukulaisten suositteluihin. Maakunnallisten <strong>matkailun</strong> yleisesitteiden tunnettuus jäi melkovähäiseksi verrattuna muihin tiedotusmuotoihin. Mahdolliset tiedonsaannin lisätoiveetliittyvät lähinnä Internet-palveluihin <strong>ja</strong> niiden selkeyttämiseen.Luonto- <strong>ja</strong> liikuntamatkailu, perhematkailu sekä maaseudulla lomailu nähdään matkailualansuhdannebarometrien mukaan nouseviksi aloiksi. Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla varsinkinluonto<strong>matkailun</strong> osalta on nähtävissä sama suuntaus, mutta toisaalta esimerkiksi maaseutumatkailupakettienkiinnostus ei ole niin suurta. Tässä voi olla kyse myös osin käsitteellisestäerosta, sillä joillekin maaseutumatkailu voi myös samalla olla luontomatkailua.Vaikka yleisellä tasolla kiinnostus <strong>matkailun</strong> kokonaispakette<strong>ja</strong> kohtaan on laimeahkoa,on tietyissä segmenteissä, kuten vanhempien ikäluokkien kohdalla, kiinnostusmelko suurta. Etenkin luontomatkailulla tuntuu olevan kiinnostusta kaikissa segmenteissä.Alussa esitetty a<strong>ja</strong>tus postturistista, joka haluaa välttää pakettimatkaa<strong>ja</strong>n leimaa muttasilti kuluttaa valmiiksi tuotettu<strong>ja</strong> matkailupalvelu<strong>ja</strong>, oli tausta-a<strong>ja</strong>tuksena tutkittaessasuhtautumista <strong>matkailun</strong> kokonaispaketteihin. Tiettyjen pakettivaihtoehtojen suosio <strong>ja</strong>toisaalta oheis- <strong>ja</strong> ohjelmapalveluiden käyttö sekä avoimessa kysymyksessä esitetytkuvaukset mieleisistä matkailupaketeista antavat olettaa, että kysyntää teemoitetulle <strong>ja</strong>paketoidulle matkailulle on olemassa. Paketoinnissa tulee kuitenkin huomioida se, ettämatkaili<strong>ja</strong>llekin jää oman keksimisen <strong>ja</strong> löytämisen riemua <strong>ja</strong> se, etteivät paketoiduttuotteet luo keinotekoista vaikutelmaa.Vaikka Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaata ei varsinaisesti mielletä matkailumaakunnaksi, Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaallaon matkailullista vetovoimaa kaikilla eri vetovoiman osa-alueilla. Majoitus-,ravitsemus- <strong>ja</strong> liikennepalvelut koetaan pääsääntöisesti toimiviksi <strong>ja</strong> laadukkaiksi. Ohjelma-<strong>ja</strong> tapahtumapalvelut ovat kehittyvä palveluala, <strong>ja</strong> kulttuurivetovoiman <strong>ja</strong> kulttuuripalvelujenkohdalla erityisesti musiikkitapahtumat ovat voimakkaita attraktioita.Luonnonvetovoima perustuu sekä alueen maisemiin että erityisiin luontokohteisiin.Maakunnallisesta näkökulmasta katsottuna <strong>matkailun</strong> puitteet ovat siis näiltä osin kunnossa.Matkailun tuotekehityksen <strong>ja</strong> markkinoinnin osalta maakunnallinen näkökulmaon omiaan, kun kyseessä on <strong>matkailun</strong> muuttuvan toimintaympäristön hahmottaminentai yleisten vetovoimatekijöiden tarkasteleminen. Maakunnallisella näkökulmalla onkuitenkin rajoituksensa, sillä esimerkiksi tiettyjen tuotepakettien suunnittelu <strong>ja</strong> testaaminenvaativat jo yksilöidymmän yrityskontekstin.
56LÄHTEETAho, S. 2001. Matkailuelämys prosessina: elämysten synnyn <strong>ja</strong> kehityksen vaiheet. TeoksessaAho S., Honkanen A., Saarinen J. (toim.) Matkailuelämykset tutkimuskohteina.Suomalaisen matkailututki<strong>ja</strong>verkoston 10-vuotisjulkaisu. Lapin yliopistonyhteiskuntatieteiden tiedekunta. Lapin yliopisto paino, Rovaniemi 2001.Albanese, P & Boedeker M. 2002. Matkailumarkkinointi. Edita, Helsinki. 2002.Cantell, T. 1998. Yleisfestivaalien yleisöt. Helsingin juhlaviikot, Joensuun laulujuhlat.Tilastotietoa taiteesta nro 19. Taiteen keskustoimikunta, Helsinki.Elämyksiä maaseutumatkailuun. Kansanperinteestä ohjelmapalveluiksi. 1998. Maa- <strong>ja</strong>kotitalousnaisten Keskuksen julkaisu<strong>ja</strong> no 165.Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> <strong>matkailun</strong> tulo- <strong>ja</strong> työllisyysselvitys 1998. Länsi-Suomen MatkailunKehitys Oy. Matkailun koulutus- <strong>ja</strong> tutkimuskeskuksen julkaisu A:83, 1999.Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> teemaohjelmat. Matkailun kehittämisohjelma 2000–2006. 24.8.2000.Hemmi, J. & Vuoristo K. 1993. Matkailu. Profit, WSOY. Porvoo 1993.Honkanen, A. 2001. Kulttuurielämys <strong>matkailun</strong> kausiluontoisuuden tasaa<strong>ja</strong>na. TeoksessaAho S., Honkanen A., Saarinen J. (toim.) Matkailuelämykset tutkimuskohteina.Suomalaisen matkailututki<strong>ja</strong>verkoston 10-vuotisjulkaisu. Lapin yliopiston yhteiskuntatieteidentiedekunta. Lapin yliopisto paino, Rovaniemi 2001.Järviluoma, J. 1994. Matkailun työntö- <strong>ja</strong> vetovoimatekijät <strong>ja</strong> niiden hei<strong>ja</strong>stuminen lomakohteenvalintaan. Teoksessa Aho, S. (toim.) Matkailun vetovoimatekijät tutkimuskohteena.Oulun yliopisto. Pohjois-Suomen tutkimuslaitos.Järviluoma, J. 2001. Ympäristön käsitteestä luonto<strong>matkailun</strong> tulkintoihin. TeoksessaAho S., Honkanen A., Saarinen J. (toim.) Matkailuelämykset tutkimuskohteina.Suomalaisen matkailututki<strong>ja</strong>verkoston 10-vuotisjulkaisu. Lapin yliopiston yhteiskuntatieteidentiedekunta. Lapin yliopisto paino, Rovaniemi 2001.Kainulainen, K. 1999. Kulttuuripoliittiset arvostukset Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaalla – Näköalo<strong>ja</strong>ohjelmatyöhön. Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> liitto, julkaisu B:13.Kainulainen, K., <strong>Suutari</strong>, T. 2002. Kulttuurihankkeiden työllisyysvaikutukset. Valtakunnallinenarvio ohjelmakaudesta 1995–1999. Maa- <strong>ja</strong> metsätalousministeriö.MMM:n julkaisu<strong>ja</strong> 3/2002. Painopörssi, Helsinki.Kauppila, P. Matkakohteen valinta <strong>ja</strong> vetovoimatekijät: esimerkkinä Kuusamon kesämatkailu.Teoksessa Aho S., Honkanen A., Saarinen J. (toim.) Matkailuelämyksettutkimuskohteina. Suomalaisen matkailututki<strong>ja</strong>verkoston 10-vuotisjulkaisu.Lapin yliopiston yhteiskuntatieteiden tiedekunta. Lapin yliopisto paino, Rovaniemi2001.Leveälahti, S. 2001. Modernista postmoderniin – <strong>matkailun</strong> toimintaympäristön muutoslähitulevaisuudessa. Kauppa- <strong>ja</strong> teollisuusministeriön tutkimuksia <strong>ja</strong> raportte<strong>ja</strong>25/2001. Edita, Helsinki.
57Maaseudun Tulevaisuus 16.1.2002. Perhe<strong>matkailun</strong> <strong>ja</strong> maaseutulomien uskotaan lisääntyvän.Maaseutu<strong>matkailun</strong> strategia <strong>ja</strong> kehittämisohjelma 2000. http://www.mmm.fi/maasmatk/kokonaisohjelma.htm. Haettu 13.5.2002.Matkailun asiakastyytyväisyys- <strong>ja</strong> imagotutkimus. Etelä-Poh<strong>ja</strong>nmaa kesä 2000.Petrisalo, K. 2001. Menneisyys matkakohteena. Kulttuuriantropologinen <strong>ja</strong> historiatieteellinentutkimus perinnekulttuurien hyödyntämisestä matkailuteollisuudessa.Suomalaisen Kir<strong>ja</strong>llisuuden Seuran Toimituksia 802. Hakapaino 2001.Saarinen, J. 2001. Matkailukokemuksista elämystuotantoon – matkailuelämys käsitteenä<strong>ja</strong> luonto<strong>matkailun</strong> mainonnassa. Teoksessa Aho S., Honkanen A., Saarinen J.(toim.) Matkailuelämykset tutkimuskohteina. Suomalaisen matkailututki<strong>ja</strong>verkoston10-vuotisjulkaisu. Lapin yliopiston yhteiskuntatieteiden tiedekunta. Lapinyliopisto paino, Rovaniemi 2001.Selänniemi, T. 1996. Matka ikuiseen kesään. Kulttuuriantropologinen näkökulma suomalaistenetelänmatkailuun. Suomalaisen Kir<strong>ja</strong>llisuuden Seuran Toimituksia 649.Siirilä, S. 1999. Kaupunkipolitiikka <strong>ja</strong> muutos. Teoksessa Siirilä S. (toim.) Kaupunkipolitiikanaika. Tampereen yliopisto. Aluetieteen <strong>ja</strong> ympäristöpolitiikan laitos.Tiedonanto<strong>ja</strong> 41/1999. Tampereen yliopistopaino.Tilastokeskus. 2001a. Suomalaisten matkailu 2000. Liikenne <strong>ja</strong> matkailu 2001:9. Yliopistopaino,Helsinki 2001.Tilastokeskus. 2001b. Matkailutilasto 2001. Liikenne <strong>ja</strong> matkailu 2001:11. Tummavuorenkir<strong>ja</strong>paino, Vantaa 2001.Tilastokeskus. 2002. Suomalaisten matkailu 2001. Liikenne <strong>ja</strong> matkailu 2002:9. Valopaino,Helsinki 2002.Urry, J. 1990. The Tourist Gaze. Leisure and Travel in Contemporary Societies. Sage.Vuoristo, K. 1994. Attraktio matkailututkimuksen käsitteenä. Teoksessa Aho, S. (toim.)Matkailun vetovoimatekijät tutkimuskohteena. Oulun yliopisto. Pohjois-Suomentutkimuslaitos.Vuoristo, K., Santasalo T. 1992. Suomen <strong>matkailun</strong> aluerakenne 1991. Matkailun edistämiskeskus,A:74. Valtion painatuskeskus, Helsinki 1992.Zimmerbauer K. 2002. Etelä-<strong>Poh<strong>ja</strong>nmaan</strong> imago. Maakunnallisten mielikuvien jäljillä.Helsingin yliopiston Maaseudun tutkimus- <strong>ja</strong> koulutuskeskus. Sar<strong>ja</strong> B:25. Seinäjoki.
58Liite 1. Talvi- <strong>ja</strong> kesätapahtumatTalvitapahtumatTapahtuma Paikka Aineistonkeruun pvm.Lumilautailun Suomi Cup Lapua, 9.2.2002Simpsiön laskettelukeskusSeinWood puuntyöstön <strong>ja</strong> Seinäjoki Areena 8.3.2002puuteollisuudenalihankintamessutTeatteri Kajo Kauhajoki 10.3.2002”Anna-Liisa”Paastona<strong>ja</strong>n kirkkopäivät Soini 23.3.2002Painin EM-kilpailut Seinäjoki Areena 11.–13.4.2002Jääkäriseminaari Kortesjärvi 14.4.2002KesätapahtumatTapahtuma Paikka Aineistonkeruun pvm.Ilmajoen musiikkijuhlat Ilmajoki 15.6.2002Evankeliumijuhla Alajärvi 29.6.2002Tangomarkkinat Seinäjoki 11.–12.7, 14.7.2002Terwaviikko Kuortane 17.7, 19.7.2002Eliittikisat Kuortane 28.7.2002Eteläpoh<strong>ja</strong>laiset Spelit Lapua 11.8.2002Ruokamessut Kauhajoki 30.8–1.9.2002
Liite 2. Talvia<strong>ja</strong>n kyselylomake59
Liite 3. Kesäa<strong>ja</strong>n kyselylomake63