Suomeen lisää bioenergiaa Fortumin Anne Brunila ... - PubliCo Oy
Suomeen lisää bioenergiaa Fortumin Anne Brunila ... - PubliCo Oy
Suomeen lisää bioenergiaa Fortumin Anne Brunila ... - PubliCo Oy
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Tarvitaanko ilmastonmuutoksentorjuntaan energiakriisi?Demokraattiset valtiot eivät näköjäänpysty ratkaisemaan talouskriisejäänennen kuin ollaan aivanselkä seinää vasten. Kansan valitsematpäättäjät kun tarvitsevatymmärryksen kansalta toimilleen.Valmius uhrauksiin syntyy vasta,kun kriisi on tulossa konkreettisestipäälle ja siitä on jauhettu mediassaväsyksiin asti.Talouskriisi tuntuu lähes välittömästi. Jospalkan tai eläkkeen maksu loppuu, niinvilu ja nälkä tulevat jo seuraavina päivinä.Talouskasvu on politiikan ytimessä,koska sen avulla poliitikot välttävät ikävätpäätökset – elintason ja kansalaisten ostovoimanlaskun, yksityisomistuksen uudelleenjakamisen – ja näiden seurauksenakoko yhteiskuntarauhan järkkymisen.Energian ja talouden suhde on se, ettähalpa energia tukee talouskasvua. Halpamerkitsee samalla saatavuutta ja helppokäyttöisyyttä.Tästä syystä kaikki halvatenergialuonnonvarat otetaan käyttöön.On hullunkurista kuvitella, että energiamuoto,joka on valtion tukien avullasaatu kilpailukykyiseksi markkinoilla, olisihalpaa.Uutiset uusien öljy-, kaasu- ja hiilivarantojenlöytymisestä otetaan aina myönteisestivastaan. Onkin realistista olettaa,että maapallon kaikki fossiiliset varat hyödynnetään.Tästä seuraa, että maapallonilmasto lämpenee muutamassa sadassavuodessa nykyisestä 10 astetta ja päädytäänsamantyyppiseen ilmastoon kuin 34miljoonaa vuotta sitten. On selvää, että ihmistennykyisestä elinympäristöstä ei tulevaisuudessaole paljoakaan jäljellä.Mikä olisi sellainen energiakriisi, jokapakottaisi valtiot ja kansalaiset hyväksymäännykyisenkaltaisen luonnon säilymisenkannalta välttämättömän muutokseneli hiilidioksidipäästöjen oleellisen vähentämisen?Osa energiakriiseistä on syntynyt politiikanseurauksena. Öljykriisin 1970-luvullalaukaisi valtioiden väliset poliittiset erimielisyydet,ja se oli hintakriisi. Se ei ollutsaatavuuskriisi, paitsi köyhille, joille öljynkäyttö muodostui liian kalliiksi. Öljykriisiinreagoitiin politiikassa voimakkaasti, mm.ydinvoimaa alettiin rakentaa monissa maissa.Kaasukriisejä on ollut muun muassa Ukrainanja Venäjän välillä. Nekin ovat olleetvaltioiden välisiä poliittisia kriisejä, ja Itämerenkaasuputki syntyi ainakin osittaintästä syystä.Sitä vastoin Tshernobylin ja Fukushimanaiheuttamat ydinvoimakriisit eivätjohtuneet politiikasta, mutta niillä on ollutlaajoja poliittisia vaikutuksia. VastaavastiBP:n Deepwater Horizon -öljylautantuho oli tekninen kriisi poliittisine seurauksineen.On selvää, että ilmastonmuutos synnyttääkriisejä, ja ilmastonmuutos on energiastajohtuva kriisi. Sen syyt ovat kuitenkinluonteeltaan poliittiset; talous on ainailmastoa tärkeämpi lyhyellä tähtäimellä.Ilmastonmuutos saataisiin pysäytettyä,jos edullisten fossiilisten energialähteidenkäytöstä luovuttaisiin, jos ne jätettäisiinmaan uumeniin, eikä niitä poltettaisiilmakehään. Fossiilisen energian käytöstäjohtuvan kriisin välttäminen edellyttäisi sitä,että kansalaiset ymmärtävät ilmastonmuutoksenseuraukset ennen kuin ne ovataivan ovella. Tämä on valitettavasti hyvinepätodennäköistä, koska nopeasti vaikuttavaafinanssikriisiäkään ei pystytä ennaltaehkäisemään.Ilmastouhan välttäminen edellyttäisikansalaisilta ymmärrystä halvan energianmerkityksestä taloudelle, kasvulle, ympäristölleja heille itselleen. Ja lisäksi ymmärrystä,että uhan välttämiseksi tarvitaanmerkittävä muutos eli huononnus. Meidäntapamme elää pitäisi muuttua, koskahalvan fossiilisen energian avulla saavutettuakaikkea hyvää ei enää entiseen tapaanolisikaan saatavilla.Huononnusta ei tietenkään ilmanpainavia syitä hyväksytä. Lisäongelmanaon se, että ”rikkaat” selviävät kriiseistä kuivinjaloin: rasitus ei jakaannu oikeudenmukaisesti.Tästä epäoikeudenmukaisuudestakansalaisilla on tietämys selkäytimessä– tuoreessa muistissa on finanssikriisi: ketkäottivat riskiä ja hyötyivät, ja ketkä lopultajoutuivat maksajiksi.Carbon Capture and Storage -teknologiaauttaisi. Suurista öljy-, kaasu- ja kivihiilivoimaloistaja jalostamoista otettaisiinhiilidioksidikaasu talteen ja painettaisiinmaan uumeniin, jossa se sitoutuu geologiseenmateriaaliin. Tämä tosin maksaa, elihaittaa talouskasvua. Siksi sen käyttöön einäytä olevan kiirettä.Ydinvoimalla on erikoinen rooli.Edullisena ja hiilidioksidipäästöttömänäse loiventaa tulevaa muutosta, mutta lykätessäänväistämätöntä se voi hidastaavaikeiden poliittisten päätösten tekemistä.ANTTI RUUSKANENANTTI.RUUSKANEN@JKLGROUP.COMKuva: Risto Valkeapää12 enertec 1 / 2012