Turvallisuus ja turvallisuusjohtamisjärjestelmät satamissa
Turvallisuus ja turvallisuusjohtamisjärjestelmät satamissa
Turvallisuus ja turvallisuusjohtamisjärjestelmät satamissa
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
1 JOHDANTO1.1 TaustaSuomi on si<strong>ja</strong>intinsa vuoksi riippuvainen merikuljetuksista sekä satamistaan. Noin80 % Suomen ulkomaankaupasta liikkuu merikuljetusten avulla (Merenkulkulaitos2006). Satamilla, merikuljetuksilla <strong>ja</strong> alan logistiikalla onkin ulkomaankaupankilpailukykyyn merkittävä vaikutus. Ne ovat toisaalta myös merkittävä kustannusten<strong>ja</strong> riskien aiheutta<strong>ja</strong> ulkomaankaupan kuljetusketjussa (Liikenne- <strong>ja</strong> viestintäministeriö2004). Kilpailukyvyn turvaamisen lisäksi Suomen luonnonolosuhteetsekä si<strong>ja</strong>inti asettavat vaatimuksia korkeatasoisille logistiikka- <strong>ja</strong> liikennejärjestelmille.(Liikennevirasto 2010a). Näistä syistä on tärkeää, että satamat toimivat luotettavasti<strong>ja</strong> turvallisesti. Merikuljetusten uskotaan myös lisääntyvän tulevaisuudessa<strong>ja</strong> kuljetusten laatuvaatimusten kasvavan. Nykyaikana ympäristö- <strong>ja</strong> turvallisuustekijöilleannetaan yhä enemmän painoarvoa. (Mylly 2010b.)Hankkeessa ”Merenkulun turvallisuuden kehittäminen (METKU)” selvitetään,miten kansainvälinen turvallisuusjohtamista koskeva säännöstö (ISM-koodi – InternationalSafety Management Code) on vaikuttanut suomalaisen merenkulkuelinkeinonturvallisuuteen. ISM-koodi tuli asteittain voimaan vuosina 1998–2003<strong>ja</strong> koskee yli 500 GT:n kokoisia aluksia. Koodi edellyttää laivanvarustamoilta aluskohtaisiaturvallisuusjohtamisjärjestelmiä. Koodin tarkoituksena on taata turvallisuusmerellä, estää henkilövahingot sekä torjua meriympäristön <strong>ja</strong> omaisuudenvahingoittuminen.METKU-hanketta on toteutettu yhteishankkeena viiden toteutta<strong>ja</strong>organisaationvoimin: Aalto-yliopiston Teknillisen korkeakoulun, Turun yliopiston Merenkulkualankoulutus- <strong>ja</strong> tutkimuskeskuksen, Kymenlaakson ammattikorkeakoulun,Turun ammattikorkeakoulun sekä Meriturvallisuuden <strong>ja</strong> -liikenteen tutkimuskeskuksen,Merikotkan kanssa. Hankkeessa on muodostunut viidestä työpaketista,joista työpaketissa kolme (WP3) on vertailtu erilaisia turvallisuusjohtamisjärjestelmiätavoitteena löytää hyviä turvallisuusjohtamisen käytäntöjä merenkulkijoillesekä satamatoimijoille sovellettavaksi. Vaikka hankkeessa keskitytään pääasiassamerenkulkualalle <strong>ja</strong> laivanvarustamoihin, satamat haluttiin ottaa mukaan tarkastelunpiiriin, sillä ovathan ne merenkulun <strong>ja</strong> kuljetusketjun tärkeitä solmukohtia.Turvallisella <strong>ja</strong> luotettavalla satamalla on suuri merkitys merenkululle.Kymenlaakson ammattikorkeakoulu on useassa muussakin hankkeessa (kutenSTUUVA <strong>ja</strong> SAFGOF) perehtynyt satamien turvallisuustilanteeseen. Näissä yhteyksissäon havaittu satamia koskevan lainsäädännön, viranomaisvalvonnan sekäeri toimijoiden vastuukysymysten olevan merkittävä tekijä satamien turvallisuudenkannalta. Kysymys nähtiin niin merkittäväksi, että se haluttiin nostaa yhdeksitutkimuskohteeksi METKU-hankkeeseen.11