Hevoset_ja_kunta_e
Hevoset_ja_kunta_e
Hevoset_ja_kunta_e
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>Anne Laitinen <strong>ja</strong> Sanna Mäki-Tuuri (toim.)Hippolis 2014
<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>Anne Laitinen <strong>ja</strong> Sanna Mäki-Tuuri (toim.)ISBN 978-952-93-4177-1 (nid.)ISBN 978-952-93-4178-8 (PDF)© Hippolis – Hevosalan osaamiskeskus ry, kirjoitta<strong>ja</strong>t <strong>ja</strong> kuvaa<strong>ja</strong>tKUSTANTAJA JA JULKAISIJAHippolis – Hevosalan osaamiskeskus ry<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> yhteis<strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong> -hankeOpistontie 10 A 232100 Ypäjäinfo@hippolis.fiHankkeen rahoitta<strong>ja</strong>t: Hämeen <strong>ja</strong> Uudenmaan ELY-keskukset, EU-osarahoitteinenManner-Suomen maaseudun kehittämisohjelma sekä Forssan SeudunKehittämiskeskus.Ulkoasu <strong>ja</strong> taitto: Kiekuva DesignEditointi: Tuula PihkalaPaino: Saarijärven Offset Oy, Saarijärvi 2014Kannen kuva: Petri Volanen2 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
SisältöKirjoitta<strong>ja</strong>t.......................................................................................................................................................... 5Esipuhe..................................................................................................................................................................... 7Hevosala vaikuttaa Sinunkin kunnassasi.............................................................................................. 91 hEvoSET SUOMESSA.......................................................................................................................................111.1 <strong>Hevoset</strong> kasvukeskuksissa................................................................................................................................ 111.2 <strong>Hevoset</strong> maaseudulla........................................................................................................................................ 131.2.1 Hevosyritystoimintaa maaseudulla...................................................................................................... 131.2.2 Maaseutu monimuotoistuu................................................................................................................... 141.2.3 Mahdollisuuksia <strong>ja</strong> tulo<strong>ja</strong> maaseudulle............................................................................................... 152 Hevosala vaikuttaa, työllistää <strong>ja</strong> liikuttaa...............................................................................192.1 Hevonen harrastus- <strong>ja</strong> virkistys kumppanina........................................................................................ 192.2 Yrittäjänä hevosten parissa........................................................................................................................ 192.2.1 Hevosyrittäjä on ammattilainen......................................................................................................... 202.2.2 Hevosala työllistäjänä.......................................................................................................................... 212.2.3 Kansainvälisyys tuo mainetta............................................................................................................. 212.3 Hevonen palveluiden käyttäjänä...............................................................................................................222.4 Hevosalan yritystoiminnan kirjo............................................................................................................. 242.5 Vastuu ihmisistä, eläimistä, ympäristöstä <strong>ja</strong> taloudesta............................................................... 242.6 Kunta hevosalan kumppanina.......................................................................................................................252.6.1 Hevostapahtumat tuovat hevosen lähelle <strong>kunta</strong>laista.................................................................... 262.6.2 Hevonen kunnan markkinoinnissa......................................................................................................273 Hevosalan ammatit <strong>ja</strong> koulutus.........................................................................................................313.1 Tulevaisuus vaatii erikoistumista – uuteen <strong>ja</strong> vanhaan.................................................................... 313.2 Palvelujen tarve kasvaa.................................................................................................................................323.3 Hevosalan koulutuksen <strong>ja</strong> kurssitoiminnan merkitys kunnan tasolla.................................323.4 Suomalainen ammattitaito <strong>ja</strong> koulutus kansainvälisesti kiinnostavaa.................................334 HEVOSEN hyvinvointi................................................................................................................................ 374.1 Hevosen tarpeet...................................................................................................................................................374.2 Hevosen pitoa koskevat tilavaatimukset............................................................................................... 394.3 Eläinsuojelulainsäädäntö <strong>ja</strong> sen valvonta......................................................................................... 415 Hevostalous yhdys<strong>kunta</strong>suunnitteluSSa <strong>ja</strong> rakentamiSESSa............................................435.1 Tallien sijoittaminen........................................................................................................................................ 445.2 Hyvällä suunnittelulla riittävästi tilaa.............................................................................................. 465.3 Tallia rakentamaan.......................................................................................................................................... 515.4 Hevonen liikkuu.................................................................................................................................................. 546 HEVOStalouS <strong>ja</strong> YMpäriSTÖ........................................................................................................................ 656.1 Hevostalouden ympäristöimago................................................................................................................. 656.2 Hevostalli tarvitsee tilaa............................................................................................................................ 656.3 Hevostalouden ympäristö näkökohdat – Lantahuolto................................................................... 656.4 Muut ympäristönäkökohdat......................................................................................................................... 686.5 Hevosten ulkoilu <strong>ja</strong> liikuttaminen ........................................................................................................... 68<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong> 3
7 <strong>Hevoset</strong> vapaa-a<strong>ja</strong>ssa <strong>ja</strong> urheiluSSa............................................................................................... 737.1 Vapaaehtoistyö suuressa roolissa............................................................................................................737.2 Ratsastus harrastuksena..............................................................................................................................747.3 Ratsastus urheiluna..........................................................................................................................................767.4 Erityisryhmien ratsastus................................................................................................................................787.5 Raviurheilu.............................................................................................................................................................797.6 <strong>Hevoset</strong> kasvattavat vastuuseen................................................................................................................ 817.7 Nuorisotyö.............................................................................................................................................................827.7.1 Hevostytöistä kasvaa hyviä johtajia....................................................................................................837.7.2 Kuntien tuki ratsastuskouluille........................................................................................................... 847.8 Hevostoiminta ehkäisee syrjäytymistä.....................................................................................................858 HEVOSET SOSiaali- <strong>ja</strong> TErvEYSpalvEluiSSA...................................................................................... 898.1 Toimintakyvyn ylläpito <strong>ja</strong> hyvinvointi.................................................................................................... 898.2 Lastensuojelunäkökulma............................................................................................................................. 908.2.1 Ennaltaehkäisevä työ <strong>ja</strong> avohuollon tukitoimet............................................................................... 908.2.2 Perhekodit............................................................................................................................................ 908.3 Ikääntyneet <strong>ja</strong> vanhukset.............................................................................................................................. 918.4 Hevosavusteinen toiminta.............................................................................................................................. 918.4.1 Ratsastusterapia....................................................................................................................................938.4.2 Sosiaalipedagoginen hevostoiminta................................................................................................ 958.4.3 Muita hevosavusteisen toiminnan menetelmiä............................................................................... 959 HEVOSMatKAILU <strong>ja</strong> -tapahtuMat............................................................................................................. 1019.1 Paljon potentiaalia......................................................................................................................................... 1019.2 Hevosmatkailuyritys.......................................................................................................................................1029.3 Hevosmatkailutuotteet.................................................................................................................................1029.3.1 Suomalaisen hevosmatkailun vetovoimatekijät..............................................................................1049.3.2 Suomenhevonen hevosmatkailun valttina......................................................................................1049.4 Tuotekehitystä hevosmatkailussa...........................................................................................................1059.5 Hevostapahtumamatkailu Suomessa.......................................................................................................10610 TURVALLISUUS JA ELÄINPELASTUS............................................................................................................ 11110.1 Vaistot oh<strong>ja</strong>avat hevosen käyttäytymistä............................................................................................11110.2 Yleisimmät hevostapaturmat.......................................................................................................................11110.3 Hyvin koulutettu hevonen on turvallisuustekijä..........................................................................11310.4 Turvallisuusmääräykset <strong>ja</strong> lainsäädäntö.........................................................................................11310.4.1 Kulutta<strong>ja</strong>turvallisuuslaki tuli voimaan 1.1.2012...............................................................................11310.4.2 Kulutta<strong>ja</strong>viraston ohje palveluiden turvallisuuden edistämiseksi..............................................11410.4.3 Kilpailutoimintaa sitovat lait <strong>ja</strong> säännöt.........................................................................................11410.4.4 Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliitto asettaa jäsentalleilleen vaatimuksia................................................11510.5 Turvallinen maatila.......................................................................................................................................11610.6 Hevosen <strong>ja</strong> ihmisen aistit ovat erilaiset...............................................................................................11610.7 Hevonen <strong>ja</strong> liikenneturvallisuus.............................................................................................................11610.7.1 Hevoskuljetukset.................................................................................................................................11810.8 Eläinpelastus.....................................................................................................................................................118Hevosalan kehittäminen <strong>ja</strong> alan keskeiset toimi<strong>ja</strong>t.....................................................................1234 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
Kirjoitta<strong>ja</strong>tSeppo HyyppäSeppo Hyyppä on eläinlääketieteen tohtori, joka ontyöskennellyt eläinlääkärinä muun muassa Ypäjän Hevossairaalassa,Tampereen Hevosklinikalla <strong>ja</strong> matkaratsastuksenMM-kilpailujen Suomen joukkueeneläinlääkärinä. Seppo on tehnyt pitkän uran Maa- <strong>ja</strong>elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT:n tutki<strong>ja</strong>na,erityisesti valmennusfysiologian saralla. Hänellä on yli30 tieteellistä julkaisua <strong>ja</strong> hän ollut mukana myös kansainvälissätutkimushankkeissa. Tällä hetkellä Seppotoimii opetta<strong>ja</strong>na Hevosopistossa. Hevosyritys Koivulehdontila Ypäjällä pitää Sepon kiinni hevosalanarjessa.Heini IinattiProjektipäällikkö, filosofian maisteri Heini Iinatti ontoiminut ympäristötarkasta<strong>ja</strong>n tehtävissä lähes kymmenenvuoden a<strong>ja</strong>n. Tällä hetkellä Heini työskenteleeprojektipäällikkönä ProAgria Oulun alueellisessa HevosAgroII -kehittämishankkeessa. Hänellä on myösaiempaa kokemusta hevosalan kehittämishankkeidenvetämisestä. Heinillä on vahva hevostalouden tuntemussekä työ- että harrastustaustansa kautta.Päivi LaineMaatalous- <strong>ja</strong> metsätieteiden maisteri, agronomiPäi vi Laine työskentelee kehittämispäällikkönä YpäjänHevosopistossa. Hänellä on monipuolinen kokemusmuun muassa Hevosopiston aikuiskoulutusjohta<strong>ja</strong>n<strong>ja</strong> rehtorin tehtävistä, <strong>ja</strong> hevosalan koulutuksen<strong>ja</strong> tutkin torakenteen kehittäminen on hänen erityisosaamisaluettaan.Hän on muun muassa valtakunnallisenhevostalouden tutkintotoimikunnan puheenjohta<strong>ja</strong>sekä Ypäjän kunnanvaltuuston <strong>ja</strong> -hallituksenjäsen. Päivin erityisenä kiinnostuksen kohteena onkotimaisen hevostalousperinteen, suomenhevosen <strong>ja</strong>maaseudun elinvoimaisuuden vaaliminen.Minna Martin-PäiväTalliyrittäjä Minna Martin-Päivä pyörittää puolisonsakanssa Wanguno<strong>ja</strong>n Ratsutilaa, joka on Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliitonjäsentalli. Vankan hevoskokemuksenomaava Minna on toiminut Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliitonharrastepäällikkönä <strong>ja</strong> ollut mukana monissa hevosalankehittämishankkeissa, muun muassa hevosmatkailuun<strong>ja</strong> -reitteihin liittyen. Hän on myös Palveluasydämellä -valmenta<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> Tunne Turvaa -koulutta<strong>ja</strong>.Min nalla on hevosalan asiantunti<strong>ja</strong>palveluita tarjoavayritys Equalist. Hän on aiemmin toiminut Hausjärvenkunnanvaltuuston jäsenenä <strong>ja</strong> ympäristölautakunnanpuheenjohta<strong>ja</strong>na. Päivätyönsä hän tekee peruskoulunopetta<strong>ja</strong>na.Sanna Mattila-RautiainenRatsastusterapeutti SRT Sanna Mattila-Rautiainentoimii ratsastusterapeuttina Kainuun alueella Tmi Fysio-<strong>ja</strong> ratsastusterapia Sanna Mattilan kautta. Ratsastusterapeutinkoulutuksen lisäksi hän on terveystieteidenmaisteri <strong>ja</strong> fysioterapeutti. Sanna myös kouluttaatulevia ratsastusterapeutte<strong>ja</strong>, opetustyötä hän on tehnytvuodesta 1990 lähtien. Hän on toteuttanut useitatutkimuksia <strong>ja</strong> julkaisu<strong>ja</strong>, muun muassa Ratsastusterapia-kir<strong>ja</strong>n(2011). Sanna on toiminut Suomen Ratsastusterapeuttienpuheenjohta<strong>ja</strong>na vuodesta 2008alkaen, lisäksi hänellä on alan kansainvälisiä luottamustehtäviä.Marianna MyllymäkiMarianna Myllymäki on koulutukseltaan agrologiAMK, hevosenhoita<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> maatalousseppä. Ypäjän Siittolanmäellehän on muuttanut 1981 <strong>ja</strong> toiminut siitälähtien hevosten parissa. Takana on pitkä työuraMTT Hevostutkimuksen palveluksessa sisältäen työskentelyätallimestarina, oriasemalla, hevossairaalassasekä tutkimusmestarina monipuolisissa hevosen lisääntymis-,ravitsemus-, valmennus-, hyvinvointi- <strong>ja</strong>talliympäristötutkimuksissa. Myös Mariannan vapaaaikakuluu hevosten parissa.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong> 5
Sirpa PussinenYAMK tradenomi Sirpa Pussinen työskentelee Hämeenammattikorkeakoulussa projektipäällikkönä.Sirpa on yli kymmenen vuoden a<strong>ja</strong>n osallistunut valtakunnallistenhevosalan koulutus- <strong>ja</strong> kehittämisprojektiensuunnitteluun <strong>ja</strong> toteuttamiseen. Erityisen lähellähänen sydäntään ovat hevosalan yritystoimintaankohdistuvat selvitykset <strong>ja</strong> suomenhevonen. Sirpa perehtyitradenomin ylemmän ammattikorkeakoulututkinnonopinnäytetyössään suomenhevosen brändiin.Harrastuksena on osuus 50 osakkaan kimppatallissa,Talli PuoliSadassa, jonka silmäterinä ovat suomenhevosetTirskeri <strong>ja</strong> Kiirilla.Markku SaastamoinenMTT Hevostalouden erikoistutki<strong>ja</strong>na työskentelevänmaatalous- <strong>ja</strong> metsätieteiden tohtori, agronomi MarkkuSaastamoisen erityistä asiantuntemusaluetta ovathevosten ruokinta <strong>ja</strong> <strong>ja</strong>lostus. Kansainvälisesti arvostettututki<strong>ja</strong> on tuottanut lukuisia alan tutkimuksia,selvityksiä <strong>ja</strong> muita julkaisu<strong>ja</strong>. Markku on tuonut asiantuntemustaanaktiivisesti moniin hevosalan kehittämishankkeisiinsekä alan yritystoiminnan edistämiseenSuomessa <strong>ja</strong> ulkomailla.Susanna SärkijärviMTT Hevostalouden palveluksessa tutki<strong>ja</strong>na työskentelevänmaatalous- <strong>ja</strong> metsätieteiden maisteri, agronomiSusanna Särkijärven erityistä asiantuntemusta ovathevosten ruokinta <strong>ja</strong> rehut, hevosten hyvinvointi <strong>ja</strong>tallien ympäristönhoito. MTT:ssä Susanna on toiminutjo 15 vuoden a<strong>ja</strong>n. Susanna on ollut mukana toteuttamassamuun muassa MTT Hevostutkimuksenympäristöön <strong>ja</strong> nurmirehuihin liittyneitä tutkimushankkeita.Terhi ThunebergMaatalous- <strong>ja</strong> metsätieteiden maisteri, agronomi TerhiThuneberg toimii lehtorina Hämeen ammattikorkeakoulunMustialan yksikössä <strong>ja</strong> vastaa agrologikoulutuksenhevostalouden suuntautumisvaihtoehdonkoordinoinnista. Aiemmin tutki<strong>ja</strong>na työskennellytTerhi on perehtynyt kotieläintalouteen <strong>ja</strong> etenkin hevos<strong>ja</strong>lostukseen.Terhi on tuottanut yhdessä SirpaPussisen kanssa vuonna 2009 Hämeen ammattikorkeakoulunKatsaus hevosalan yritystoimintaan -raportin.Lisäksi kir<strong>ja</strong>n kirjoittamiseen ovat osallistuneet Hippoliksen<strong>ja</strong> <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> yhteis<strong>kunta</strong> -hankkeen työntekijätAnne Laitinen <strong>ja</strong> Sanna Mäki-Tuuri.6 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
EsipuheNykymaailma on kiireinen. Liian harvoin – jos koskaan– nykyihminen pysähtyy perehtymään siihen,mitä polku<strong>ja</strong> pitkin vallitsevaan nykytilaan on tultu.Hevonen on aina kuulunut olennaisena osana suomalaisenyhteiskunnan kehitykseen. Raivaajien, talonpoikien<strong>ja</strong> metsäteollisuuden Suomessa hevosellaoli työvälineenä – tai pikemminkin työtoverina – erittäinmerkittävä rooli. Hevonen oli talonpo<strong>ja</strong>lle <strong>ja</strong> metsätyömiehellemonessa mielessä elintärkeä kumppani,joka paitsi teki työnsä myös kuunteli hänen ilonsa<strong>ja</strong> surunsa.Vaikka nyky-yhteis<strong>kunta</strong>a vaivaa hidas talouden kasvu,hevonen monessa merkityksessään elää nousukautta.Kun itse aikoinani aloitin hevostelun 1980-luvulla,Suomen hevosmäärä oli pienimmillään. Työhevostenaika oli ohi eikä harrastustoiminta ollut vielä käynnistynyt.Nyt tilanne on tyystin toinen. Suomen hevosmääräon 20 vuodessa ilahduttavasti kaksinkertaistunut.Suomessa on 75 000 hevosta, joista suurin osaravureita. Myös hevosharrastajien määrä on kasvanutvoimakkaasti. On arvioitu, että hevonen vaikuttaa lähes500 000 henkilön elämään elinkeinotoiminnan,harrastuksen <strong>ja</strong> hevosenomistuksen kautta.Tähän kir<strong>ja</strong>an on koottu esimerkkejä hyvistä toimintamalleistahevosalalla kuntien toimintaa a<strong>ja</strong>tellen.Kasvavan hevosalan merkitys etenkin nuorten työllis-täjänä tai maaseudun <strong>ja</strong> kaupungin vuorovaikutuksenlisääjänä kattaa koko maan. <strong>Hevoset</strong> työllistävät kokotaiosa-aikaisesti 15 000 henkilöä.Hevosalan nopea kasvu tuo mukanaan paljon haasteita,kuten yhä lisääntyvän ammattimaisen henkilökunnantarpeen. Hevosalan yrittäjäjoukkoon tulee <strong>ja</strong>tkuvastiuusia ihmisiä, joiden kokemustausta sekä alastaettä hevosista on vähäinen. Ammattitaitoisen henkilöstönkouluttaminen on elinehto alan kehittymiselle.Ala vaatii osaajia, kuten ratsastuksenoh<strong>ja</strong>ajia, -opettajia,ratsuttajia, tallimestareita, hevosten hoitajia <strong>ja</strong> kengitysseppiä,mutta <strong>ja</strong>tkossa enenevässä määrin myösmuita asiantuntijoita <strong>ja</strong> opetushenkilöstöä.Käsissäsi on perustietoa hevosalasta <strong>ja</strong> sen vaikuttavuudestakuntien eri toimialoihin. <strong>Hevoset</strong> ovat osakuntien aktiivista elinkeinopolitiikkaa, maankäyttöä,kaavoitusta, rakentamista <strong>ja</strong> jopa sosiaali- <strong>ja</strong> terveyspalvelu<strong>ja</strong>.Viisaita ovat ne päätökset, joilla paikallistahevoskulttuuria <strong>ja</strong> toimintaa vaalitaan kunnan toimin.Hyviä <strong>ja</strong> innostavia lukuhetkiä!Kesäkuussa 2014Henna Virkkunenliikenne- <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong>ministeri,hevosenomista<strong>ja</strong><strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong> 7
Hevosala vaikuttaa Sinunkin kunnassasiHevosala on toimiala, joka tarjoaa elinkeinon, työtä<strong>ja</strong> harrastusmahdollisuuksia kunnissa <strong>ja</strong> kaupungeissa.Ala elävöittää maaseutua <strong>ja</strong> työllistää suoraan yli15 000 henkilöä Suomessa. Välilliset vaikutukset ovatmoninkertaiset muun muassa monipuolisten palvelujentarjonnan, rehu-, rakentamis- <strong>ja</strong> varustekaupankautta.Monesta muusta toimialasta poiketen hevostaloudenvaikuttavuutta ei mitata vain alan elinkeinotoiminnantuottavuudella, pelkkinä euroina tai työpaikkojen lukumääränä.Hevostaloudella on myös sosiaalisia vaikutuksia.Se tarjoaa tasa-arvoisen lii<strong>kunta</strong>harrastuksen,hengähdysmahdollisuuden hektisestä arjesta,sosiaalisen tukiverkoston sekä auttaa syrjäytymisenehkäisyssä <strong>ja</strong> kuntoutuksessa. Hevosharrastuksen parissatehdään merkittävää nuorisotyötä <strong>ja</strong> ratsastus onerityisesti naisten <strong>ja</strong> tyttöjen suosituimpia kilpailu- <strong>ja</strong>kuntoilulaje<strong>ja</strong>. <strong>Hevoset</strong> ovat keskittyneet sinne missäihmisetkin ovat, kasvukeskusten lähettyville.Hevosala liittyy <strong>kunta</strong>työssä useaan eri osa-alueeseen,muun muassa maataloustoimeen, maankäyttöön <strong>ja</strong>kaavoitukseen, ympäristöasioihin, elinkeino- <strong>ja</strong> lii<strong>kunta</strong>toimeen.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> yhteis<strong>kunta</strong> -hanke on koonnut tähän kir<strong>ja</strong>antietoa hevosalasta alan sidosryhmätoimijoil le,erityisesti <strong>kunta</strong>sektorille, toimialaa koskevan päätöksen teon tueksi. Tavoitteena on myös vahvistaahankealueen hevostalouden toimintaedellytyksiä sekämonipuolistaa <strong>ja</strong> kehittää hevostalouteen <strong>ja</strong> sen ra<strong>ja</strong>pintoihinliittyviä elinkeino<strong>ja</strong>.Kir<strong>ja</strong>n esikuvana on toiminut Hästnäringens NationellaStiftelsenin Ruotsissa vuonna 2008 julkaisemaopas Hästen i kommunen – Betyder mer än du tror.omaan osaamisalueeseesi liittyen. Kir<strong>ja</strong> on ladattavissamyös sähköisesti osoitteessa www.hippolis.fi/hevoset<strong>ja</strong><strong>kunta</strong>.Kir<strong>ja</strong>n on julkaissut <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> yhteis<strong>kunta</strong> -hanke,jonka hankealueena ovat Häme <strong>ja</strong> Uusimaa. Kyseessäon Suomen hevosrikkaimmat maakunnat, joihin sijoittuu26 % maamme hevosista. Kädessäsi oleva kir<strong>ja</strong><strong>ja</strong>etaan kaikkiin hankealueen kuntiin luottamus- <strong>ja</strong>virkamiehille muun muassa hevosväen toimesta. Toiveenaon, että näin samalla luodaan poh<strong>ja</strong>a jouhevalleyhteistyölle <strong>ja</strong> ennakoivalle vuoropuhelulle.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> yhteis<strong>kunta</strong> -projektin <strong>ja</strong> tämän kir<strong>ja</strong>n ontoteuttanut Hippolis – Hevosalan osaamiskeskus ry <strong>ja</strong>sen rahoitta<strong>ja</strong>t ovat Hämeen <strong>ja</strong> Uudenmaan ELY-keskukset,EU-osarahoitteinen Manner-Suomen maaseudunkehittämisohjelma sekä Forssan Seudun Kehittämiskeskus.Hanke käynnistyi kesällä 2012 <strong>ja</strong> sepäättyy vuoden 2014 lopussa.Kir<strong>ja</strong>n toteutumisesta kuuluu suuri kiitos kaikille kir<strong>ja</strong>ntekemiseen osallistuneille asiantuntijoille, avustajille,taustaorganisaatioille <strong>ja</strong> rahoittajille. Tämä on ollutavartava opintomatka, <strong>ja</strong> toivomme sen <strong>ja</strong>tkuvan,kunhan kir<strong>ja</strong> on löytänyt tiensä erityisesti <strong>kunta</strong>-alantoimijoiden käsiin.Tervetuloa tutustumaan hevosalaan <strong>ja</strong> sen tarjoamiinmahdollisuuksiin!Ypäjällä kesäkuussa 2014Anne Laitinen <strong>ja</strong> Sanna Mäki-TuuriTämä kir<strong>ja</strong> sisältää 10 osiota. Voit tutustua kir<strong>ja</strong>ssavain johonkin osa-alueeseen tai koko teokseen. Jokaisenosion loppuun on koottu Mitä <strong>kunta</strong> voi tehdä?-yhteenveto, johon vähintäänkin kannattaa tutustuaKuva: Hippolis, Anne LaitinenLisätieto<strong>ja</strong> hevosalasta:Mahdollisuuksien hevonen -videoYouTubessa.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong> 9
HEVOSET SUOMESSA(+34 %), mikä on merkittävää, sillä ikäluokat ovatpienentyneet. Kaikkiaan ratsastuksen haluaa aloittaajopa 74 500 uutta harrasta<strong>ja</strong>a. Ratsastuksesta on tullutnaisten tärkeä terveys- <strong>ja</strong> kuntolii<strong>kunta</strong>muoto, jokakoetaan myös elämys lajina.Helsingin yliopiston Svenska social- och kommunalhögskolaninprojekti esittää kolmivuotisen tutkimuksensatuloksena kir<strong>ja</strong>ssa Hästsam – Konturer av en nyhästhushållning (2011) uusia toimintamalle<strong>ja</strong> hevosalalleSuomeen, ”uutta hevostaloutta”. Käytännössätämä tarkoittaa muun muassa maakunnallisten hevostoimikuntien(Regional Horse Councils) perustamista<strong>ja</strong> sellaisten hevostalousohjelmien pilotointia, joillaedistetään liiketoimintaedellytysten lisäksi myös sosiaalisiavaikutuksia (esimerkiksi tasa-arvoisia lii<strong>kunta</strong>mahdollisuuksia<strong>ja</strong> sosiaalista toimintaa).”Alan kasvu yhdistettynä yhdys<strong>kunta</strong>rakenteenkaupunkimaistumiseentuo uudenlaisiahaasteita niin hevosalalle itselleenkuin sitä ympäröiville sidos- <strong>ja</strong>ra<strong>ja</strong>pintatoimijoille."Alan kasvu yhdistettynä yhdys<strong>kunta</strong>rakenteen kaupunkimaistumiseentuo uudenlaisia haasteita niin hevosalalleitselleen kuin sitä ympäröiville sidos- <strong>ja</strong> ra<strong>ja</strong>pintatoimijoille.Asukaskeskittymien tiivistyminen<strong>ja</strong> maaseudusta vieraantuminen luo konfliktitilanteitaesimerkiksi maankäytössä <strong>ja</strong> rakentamisessa. Tarvitaanuutta yhteistyömallia myös ra<strong>ja</strong>pintatoimijoidenkuten kuntien, elinkeinoelämän <strong>ja</strong> viranomaistensuuntaan. Yhteis<strong>kunta</strong>tieteiden professori Erland Eklundinsanoin kyseessä on ”uusi hevostalous, jossahevosalan on avauduttava muille, mutta myös muidenalojen hevosalalle” (Hästsam 2011). Näin turvataanpotentiaalisen kasvualan edistyminen.Hevosalan kehittyminen <strong>ja</strong> sen tarjoamien mahdollisuuksientäysipainoinen hyödyntäminen edellyttäävuorovaikutuksen parantamista hevostoimijoiden<strong>ja</strong> viranomaisten välillä kaikilla tasoilla – paikallisesti,alueellisesti <strong>ja</strong> valtakunnallisesti. Käytännön toimetnousevat paitsi alan toimijoiden tarpeista myös kaikistaniistä tavoista, joilla hevosala voi olla hyödyksikunnalle, <strong>kunta</strong>laisille, elinkeinoelämälle, matkailullesekä sosiaali- <strong>ja</strong> terveyspalveluille. Hevosalalla ontarjota aktiivista yritys- <strong>ja</strong> harrastustoimintaa, vireäyhdistystoiminnan kolmas sektori <strong>ja</strong> vetovoimaa alueille.Konkreettisesti tämä voi näkyä kunnassa lisääntyvänäyritystoimintana, uusina työpaikkoina, kasvavinavero- <strong>ja</strong> matkailutuloina, <strong>kunta</strong>laisten vahvempanaaktiivisuutena, kunnan näkyvyytenä sekä säästöinäsosiaali- <strong>ja</strong> terveyspalveluiden saralla. Hevostiheys Suomessa (hevosia/neliökilo metri).Kartta on laadittu vuoden 2005 tietojen perusteella.Lähteenä on Suomen Hippoksen <strong>kunta</strong>kohtainenhevos rekisteri, jossa hevosmäärät on ilmoitettuhevosen omista<strong>ja</strong>n asuinkunnan mukaan. Kuntienkokovaikutuksen minimoimiseksi Suomi on <strong>ja</strong>ettu50 x 50 km:n kokoisiin ruutuihin, joihin on otetturekisterissä oleva hevosmäärä kyseisen ruudunalueelta. Kasvava hevosala-raportti (2007).Kartat © Varkia & Pussinen12 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
HEVOSET SUOMESSA <strong>Hevoset</strong> ovat keskittyneet yhä enemmän sinne missä ihmisetkin ovat, kasvukeskusten lähettyville. Kuva Klaukkalanratsastuskeskuksesta. Kuva: Hippolis, Sirpa Korhonen1.2 <strong>Hevoset</strong> maaseudullaMarkku SaastamoinenHevonen on yhä näkyvämpi osa maaseutua. Maataloudenrakennemuutoksessa hevostalous on yksimaaseudun uusista <strong>ja</strong> kasvavista yritysmuodoista. Hevostaloustarjoaa maaseudulle uusia elinkeino- <strong>ja</strong> liiketoimintamahdollisuuksia.Hevosten pito vaikuttaamaaseudulla elinkeino- <strong>ja</strong> harrastustoimintana <strong>ja</strong> toisaaltamaatalous- <strong>ja</strong> maaseutuyritysten hevostaloudelletarjoamina palveluina.Hevosia <strong>ja</strong> hevostaloutta koskevat monet maaseutua,maankäyttöä, maataloustuotantoa <strong>ja</strong> ympäristöäkoskevat määräykset <strong>ja</strong> ohjeet, mutta hevosta ei olevarsinaisesti erikseen otettu huomioon näitä koskevassapolitiikassa. Hevonen luetaan EU:ssa tuotantoeläimiin<strong>ja</strong> elintarvikeketjuun kuuluvaksi. Hevosalanyrittäjä on maatalousyrittäjien lomituslain mukaankunnallisten lomituspalveluiden piirissä silloin, kunyrittäjä on MYEL-vakuutettu. Muut eli YEL-vakuutetuthevosyrittäjät hankkivat lomituksen itse.1.2.1 Hevosyritystoimintaa maaseudullaMaamme hevoskannasta yhteensä 31 000 on maatiloilla(2013). Hevosalan yritystoiminnasta kolme neljännestäsijoittuu maatiloille <strong>ja</strong> 17 % muutoin maaseudulle.Yleisimmät hevosalan toimintamuodot maa tiloillaovat hevoskasvatus <strong>ja</strong> ravivalmennus. Muita toimintamuoto<strong>ja</strong>ovat tallipaikkojen vuokraus (hevosten hoito),ratsastuskoulu- <strong>ja</strong> valmennustoiminta sekä hevoselämyspalvelut(maatilamatkailu, hevosvael lukset <strong>ja</strong>kotieläinpihat). Hevostyön kysyntä luonnon- <strong>ja</strong> maisema-arvoltaanarvokkaiden metsien hoidossa onsynnyttänyt maaseudulle metsätyöhön liit tyviä palveluitatarjoavia yrityksiä (hevosmetsurit). Tulevaisuudessaratsastukseen <strong>ja</strong> toisaalta ihmisten hyvinvointiinliittyvät toimintamuodot (esimerkiksi hevosavusteinenterapia) tulevat lisääntymään. Maamme eri alueidenvälillä on ero<strong>ja</strong> toimintamuotojen esiintymisessä.Hevosia arvioidaan olevan runsaalla 11 000 maatilallayhteensä 59 000 maatilasta. Tämä näkyy maaseutumaisemassa<strong>ja</strong> maaseudun yritystoiminnassa. Varsinaistahevostaloutta harjoitetaan 1 800 maa tilalla, mikä on<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>13
HevosiSTA SAATAva tulo kotimaiselle MAASeudulleHEVOSET SUOMESSAHevosten tarvitsema peltoala Suomessa:100 000 haJokainen hevonen kuluttaakotimaista rehuanoin 1,60 e/pv.Tuotta<strong>ja</strong>n osuus 100 %.Suomalainen kulutta<strong>ja</strong>ostaa kotimaista tuotantoa3,5 e/pv. Tästä tuotta<strong>ja</strong>n osuuson 10 % eli 0,35 e/pv.Hevosrehujen osto<strong>ja</strong>suoraan tiloiltavuosittain44 000 000 e .Jokaisen hevosen viljelijälleantamaa tuloa kohdentarvitaan 4 – 5 ihmistä.Maamme 75 000 hevosta vastaavatostovoimaltaan 300 000 – 375 000 ihmistä.Tämä vastaa Turun tai Tampereen seutukuntien asukasmääriä.Laskettu Suomen elintarvikemyynnin perusteella. Lähde: MTT 2013.enemmän kuin lammas- tai siipikar<strong>ja</strong>tilo<strong>ja</strong> (tai näitäyhteensä) <strong>ja</strong> suunnilleen yhtä paljon kuin sikatalouttatai puutarhakasvituotantoa harjoittavia tilo<strong>ja</strong>. Hevosalanpalvelu<strong>ja</strong> tarjoaa lähes 1 200 maatilaa, <strong>ja</strong> toimintaon yksi merkittävimmistä maaseudun palvelualoista.Päätuotantosuuntana hevostalous on tällä hetkellärunsaalla 1 000 tilalla, muutoin toiminta on sivutoimista,koska hevostilat ovat kooltaan yleensä pieniä.Monialaisista tiloista hevostalouden palveluita tarjoaava<strong>ja</strong>at 900 tilaa. Hevostalous on kasvava maaseuduntoimiala erityisesti muun kotieläintuotannon vähetessä.Joissakin Euroopan maissa tuotetaan tammanmaitoaerikoistuotteena ihmisravinnoksi (allergiasairaalat)<strong>ja</strong> kosmetiikkateollisuuden raaka-aineeksi. Meillämaidontuotantoa ei ole harjoitettu muutamia pienimuotoisiayrityksiä lukuun ottamatta. Tammanmaidollasaattaa kuitenkin olla tulevaisuudessa kysyntääesimerkiksi hyvinvointi- <strong>ja</strong> terveyspalveluiden tuottamisenyhteydessä. Myöskään varsinaista hevosenlihantuotantoaei Suomessa ole, vaan kotimainen hevosenlihatulee vuosittaisesta poistumasta.Hevosenlihan kulutus, noin 0,5 kg henkeä kohti, onsuuruusluokaltaan samaa tasoa lampaan- <strong>ja</strong> poronlihankulutuksen kanssa. Viidennes Suomessa kulutetustahevosenlihasta on kotimaista, koska vain noinneljännes hevosista päätyy meillä teuraaksi. Suomeentuodaan hevosenlihaa vuosittain yli 2 milj. kg, tätä nykyäpääosin Kanadasta <strong>ja</strong> Meksikosta. Oma tuotantoon alle 0,5 milj. kg. Euroopassa on useita maita, joissakasvatetaan lihahevosia, mutta nykyinen hintatasoEuroopassa on paria maata lukuun ottamatta niin alhainen,että hevosenlihan tuotanto ei ole kannattavaa.Ulkomailla paras hinta maksetaan lihantuotantohevosista.Suomessa lisäteurastukselle on tilaa, mutta ongelmanaon hevosia vastaanottavien teurastamoidensi<strong>ja</strong>inti; sama tilanne on lampaiden kohdalla. Suomessaon 12 hevosia vastaanottavaa teurastamoa, jotenkuljetusmatka teurastamolle voi muodostua hyvinkinpitkäksi, etenkin Itä- <strong>ja</strong> Pohjois-Suomessa. Kuljetuskustannuksetovat näin ollen usein melko korkeat.Hevosen teurashinta Suomessa on 0,30 – 0,50 euroa/kg (2014). Lampaisiin <strong>ja</strong> hevosiin erikoistuneelle pienteurastamotoiminnallevoikin olla mahdollisuuksiaSuomessa. Kotimaisen hevosenlihan käyttö on perusteltuasekä eettisesti että ekologisesti.1.2.2 Maaseutu monimuotoistuuHevostalous on merkittävä tekijä maaseudun kehittymisessä<strong>ja</strong> maaseutumaiseman säilymisessä.Hevos talle<strong>ja</strong> on Suomessa yhteensä 16 000, mikä on14 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
HEVOSET SUOMESSA Talli PuoliSata -kimppatallin jäseniä laidun treffeillä. Tallin kahdella nuorella suomenhevosravurilla on 50 omista<strong>ja</strong>a.Kuva: Suvi Louhelainenenemmän kuin muita kotieläintuotantotilo<strong>ja</strong> yhteensä.Yli puolet talleista si<strong>ja</strong>itsee Etelä-Suomessa. Erityisestikaupunkien <strong>ja</strong> muiden asutuskeskittymien läheisyydessäolevalla maaseudulla hevostoimintaa onpaljon, jolloin hevosten suora vaikutus maaseutuunnäkyy selvimmin sekä maisemassa että alueen elinvoimaisuudessa.Laiduntavat hevoset pystyvät pitämäänkunnossa laajo<strong>ja</strong> alueita, joita ei käytetä ruuantuotantoon<strong>ja</strong> jotka muutoin saattaisivat pusikoitua <strong>ja</strong> avoimetpeltomaisemat kadota. Näin hevosilla on selkeävaikutus luonnon <strong>ja</strong> maiseman monimuotoisuudensekä kulttuuriympäristöjen ylläpitämisessä.Hevosrehun tuotanto on paitsi merkittävä tuotantomahdollisuustuhansille maatiloille myös luonnon monimuotoisuuttalisäävä tekijä. <strong>Hevoset</strong> ovat nurmirehujenkäyttäjiä, joten yksipuolisen vil<strong>ja</strong>nviljelyn si<strong>ja</strong>anviljelyssä voidaan pitää myös nurmia (heinänviljely,laitumet), mikä parantaa viljelymaan laatua <strong>ja</strong> pelloillaelävän eliöstön elinmahdollisuuksia. Hevosheinän viljelyynerikoistuminen tuo vaihtoehto<strong>ja</strong> maatiloille <strong>ja</strong>on lisäksi kannattavaa verrattuna vil<strong>ja</strong>nviljelyyn. Yhdenpeltohehtaarin antama tuotto heinänviljelyssä onnoin nelinkertainen vil<strong>ja</strong>nviljelyyn verrattuna. Rehuntuotannonlisäksi koko maassa on kysyntää laidunmaista,mikä sekin on mahdollinen palvelumuoto,jota maatilat voivat tarjota hevosten omistajille.”Hevostalle<strong>ja</strong> on Suomessa yhteensä16 000, mikä on enemmän kuinmuita kotieläintuotantotilo<strong>ja</strong>yhteensä.1.2.3 Mahdollisuuksia <strong>ja</strong> tulo<strong>ja</strong> maaseudulleKaikkiaan hevosten tarvitsema peltoala on arviolta100 000 ha. Nykyisillä rehunhinnoilla laskettuna jokainenhevonen kuluttaa suomalaista maataloustuotantoarehuina (heinä, kaura) noin 1,6 eurolla päivässä,mikä raha tulee kokonaisuudessaan viljelijälle. Maammeelintarvikemyynnin arvon perusteella (MTT,2013) voidaan laskea kunkin suomalaisen kuluttavankotimaista tuotantoa noin 3,5 eurolla päivässä, josta<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>15
avitsemus-, hyvinvointi- <strong>ja</strong> elämyspalveluita tarjoavatmaaseudun yritykset voivat tehdä yhteistyötäomia palveluitaan tuottavien <strong>ja</strong> myyvien hevosyritystenkanssa <strong>ja</strong> lisätä siten toimintansa käyttöastetta.Ha<strong>ja</strong>utetussa bioenergiantuotannossa hevosenlantaon potentiaalinen raaka-aine, jota on saatavilla ympärivuotisesti.Myös muu hevosenlannan käsittelyyn <strong>ja</strong><strong>ja</strong>tko<strong>ja</strong>lostukseen liittyvä liiketoiminta (kompostointi,viherrakentaminen, lannoiteainevalmistus) voi ollamahdollista maaseutualueiden liiketoimintaa.Vaikka suomalaisella maaseudulla on paljon tilaa, käydäänparhaista asutuskeskittymien, kaupunkien <strong>ja</strong> taa<strong>ja</strong>mienläheisyydessä si<strong>ja</strong>itsevista maa-alueista kovaakilpailua. Myös hevostaloutta harjoittavien yritystenon menestyäkseen si<strong>ja</strong>ittava lähellä asiakkaita <strong>ja</strong> hyvienliikenneyhteyksien päässä. Lisäksi hevostoimintavaatii paljon tilaa, mikä on otettava huomioon ko.alueiden kehittämisessä <strong>ja</strong> maankäytön suunnittelussasekä valtakunnallisessa maaseutupolitiikassa.HEVOSET SUOMESSALähteetHästsam – Konturer av en ny hästhushållning. 2011.Svenska social- och kommunalhögskolan. Helsinginyliopisto.MTK, 2013. Hevosala suosiossa. www.mtk.fi/yrittajyys/yrittajyytta_maaseudulla/hevosyrittajyys.MTT, 2013. Suullinen tiedonanto Markku Saastamoinen,MTT Kotieläintuotannon tutkimus, Hevostalous.Niemi, J. & Ahlstedt, J. (toim.). 2013. Suomen maatalous<strong>ja</strong> maatalouselinkeinot 2013. MTT Taloustutkimus,Julkaisu<strong>ja</strong> no. 114.Pussinen, S., Korhonen, J., Pölönen, I. & Varkia, R.2007. Kasvava hevosala. Laurea-ammattikorkeakoulunjulkaisusar<strong>ja</strong> B 19.Pussinen, S. & Thuneberg, T. 2010. Katsaus hevosalanyritystoimintaan. Raportti Hevosyrittäjyys 2009 -kyselystä.Hämeen ammattikorkeakoulu, Julkaisu<strong>ja</strong>.Rummukainen, L. 2006. Hevostalous Hausjärven, Hyvinkään,Lopen <strong>ja</strong> Riihimäen alueella. Opinnäytetyö.Laurea-ammattikorkeakoulu, Hyvinkää.Saastamoinen, M. 2010. Hevosalan nykytila, haasteet <strong>ja</strong>tutkimustarpeet. Maataloustieteen päivät 2010. Suomenmaataloustieteellinen seura. www.smts.fi.Tiilikainen, S. 2004. Hevostalous maatiloilla. MTT:nselvityksiä 67.Tike, 2013. Maa- <strong>ja</strong> metsätalousministeriön tietopalvelukeskus.www.maataloustilastot.fi.Mitä <strong>kunta</strong> voi tehdä?• Huolehtia maaseudulla asumisen <strong>ja</strong>yrittämisen edellytyksistä yleensä (tieverkot,infrastruktuuri).• Huolehtia hevostoiminnan edellytyksistä <strong>ja</strong>tarpeista esimerkiksi aluevarauksilla, maanhankinnalla<strong>ja</strong> kaavoituksella.• Ottaa hevoselinkeinon erityis piirteet, olo suhteet<strong>ja</strong> toiminta edellytykset huomioon ympäristönsuojelumääräyksissä<strong>ja</strong> rakennus järjestyksessä.• Käyttää hevosyrittäjien tarjoamia palvelu<strong>ja</strong>,Green Care -palvelu<strong>ja</strong>, maiseman hoito palvelu<strong>ja</strong>(maisemalaiduntaminen, metsä työt) jne.• Tarjota maksullisia lomituspalveluita myös YELtalliyrittäjille• Tarjota alueita yritystoimintaan <strong>ja</strong>laidunnukseen.• Tukea hevosalan seura- <strong>ja</strong> yhdistys toimintaa.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>17
2 Hevosala vaikuttaa, työllistää <strong>ja</strong> liikuttaaSirpa Pussinen <strong>ja</strong> Terhi Thuneberg2.1 Hevonen harrastus- <strong>ja</strong> virkistyskumppaninaHevosala tuo <strong>kunta</strong>an harrastus- <strong>ja</strong> virkistysmahdollisuuksia<strong>ja</strong> asiakkaita myös <strong>kunta</strong>rajojen ulkopuolelta.Hevosyritys tarjoaa asiakkailleen palvelun, elämyksen,lii<strong>kunta</strong>- <strong>ja</strong> virkistysharrastuksen. Monille hevosetovat kosketus maaseutuun <strong>ja</strong> luontoon, tapa rauhoittua.Hevosharrastuksen pariin vihkiytyneet ovat uskollisia<strong>ja</strong> yhteys hevoseen kestää vuosia, monilla läpielämän.Hevosharrastus on monipuolista. Harrastusmuotoinavoivat olla hevosenomistaminen, ratsastus, ravihevosenvalmentaminen tai raviurheilun seuraaminen.Kirjo kattaa kaikki ikäryhmät lapsista vanhuksiin. Hevonenei syrji taustan, koulutuksen tai sukupuolen perusteella.Hevosenomistajia on Suomessa 35 000. Hevosenomista<strong>ja</strong>ylläpitää hevosensa omassa tallissaan taikäyttää hevosyritysten tarjoamia hoitopalvelu<strong>ja</strong> elimaksaa tallivuokraa <strong>ja</strong> saa vastineeksi hevosen päivittäisenhoidon. Hevosen ylläpitoon <strong>ja</strong> karsinapaikanvuokraukseen kuluu vuosittain tuhansia euro<strong>ja</strong>, kilpahevosenyli 10 000 euroa. Laadusta <strong>ja</strong> hevosen hyvinvoinnistaollaan valmiita maksamaan.Hevonen voi olla myös kuntoutuskaveri <strong>ja</strong> terapeutti.Hevosen käyttö sosiaali- <strong>ja</strong> terveyspalveluissa näyttäälisääntyvän lähitulevaisuudessa. Hevosavusteisiakuntoutusmuoto<strong>ja</strong> (sosiaalinen, lääkinnällinen <strong>ja</strong> kasvatuksellinenkuntoutus) tarjoavat yksityinen sektori,terveydenhuolto, työvoimahallinto, kansaneläkelaitos,vakuutuslaitokset <strong>ja</strong> erilaiset vammaisjärjestöt.Rahoitta<strong>ja</strong>na on useimmiten <strong>kunta</strong> tai Kela. Laaksonopinnäytetyön (2010) mukaan ratsastusterapia <strong>ja</strong> sosiaalipedagoginenhevostoiminta ovat käsitteinä tuttu<strong>ja</strong>kuntien <strong>ja</strong> sairaanhoitopiirien toimijoille, mutta käyt- Hevosala työllistää koko- tai osa-aikaisesti 15 000henki löä Suomessa. Kuva: Hevosopisto, Irina Keinänentö vaihtelee: hevosavusteisen kuntoutuksen osuus erikuntoutusmuodoista on toistaiseksi enintään 5 – 10prosenttia.2.2 Yrittäjänä hevosten parissaSuurin osa hevosalan yritystoiminnasta lähtee liikkeelleharrastuksesta. Hevosalan yritykset ovat pienyrityksiä,<strong>ja</strong> toiminnasta vastaa usein yrittäjä yksin tai yrittäjäparis<strong>kunta</strong>.Sivutoimisuus esimerkiksi maataloudenoheistoimintana tai yrittäjän uran alkuvaiheessa onyleistä. Taloudellisen kannattavuuden ohessa laadullisillaarvoilla, kuten työn mielekkyydellä, on tärkeämerkitys. Monelle hevosten parissa työskentely onelämäntapa <strong>ja</strong> hevonen on työkaveri.Suomessa on noin 3 000 osa- tai kokoaikaisesti toimivaahevosyritystä. Yritysten lukumäärän arvioiminenon vaikeaa, koska toistaiseksi Suomesta puuttuukattava talli- tai yritysrekisteri, joka sisältäisi sekäkooltaan hyvin erilaiset tallit että hevosalan palvelu<strong>ja</strong>tarjoavat muut yritykset. Aluehallintovirastoihin ontoiminnastaan ilmoittanut liki 2 500 tallia (2013), joidentoiminta on ammattimaista <strong>ja</strong>/tai aikuisia hevosiaon kuusi tai enemmän. Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliittohuolehtii jäsentalliensa (320) tietojen a<strong>ja</strong>ntasaisuudesta,samoin Suomen Hippos ry ammattilisenssinomaavien (160) ravivalmentajien yritystiedoista. Hevosyrittäjyyson kuitenkin huomattavasti laajempaa.Palveluihin tai tuotekauppaan painottuneilla yrityksillätoiminta ei edellytä tallitoimintaa. Toisaalta kaikkihevosyritykset eivät koe järjestöjen tukea tarpeelliseksitai eivät täytä vaadittu<strong>ja</strong> ehto<strong>ja</strong> koulutuksesta <strong>ja</strong> toiminnanlaajuudesta.Hevosten <strong>ja</strong> hevosenomistajien rekisteriä ylläpitääSuomen Hippos ry. Karttakuvassa kohdassa 1.1 havainnollistetaanhevostiheyttä Suomessa. Hevosia oneniten Etelä- <strong>ja</strong> Länsi-Suomen alueella, jossa myösyritystoimintaa on laa<strong>ja</strong>sti.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong> 19
HEVOSALA VAIKUTTAA, TYÖLLISTÄÄ JA LIIKUTTAA Korpikylän kartanon ratsastuskeskus, Hollola. Kuva: Hippolis, Sanna Mäki-TuuriKuten missä tahansa yrittäjyydessä, myös hevosalanyrityksissä perustana on voiton tavoittelu <strong>ja</strong> vähintäänkinitsensä työllistäminen. Muita tunnusmerkkejäovat suunnitelmallisuus, <strong>ja</strong>tkuvuus <strong>ja</strong> yrittäjäriski. Harrastus-<strong>ja</strong> yritystoiminta ovat yhtä lailla merkittäviä hevosalankehityksen <strong>ja</strong> aluetalouden kannalta. Jokainenhevonen syö rehua <strong>ja</strong> käyttää palveluita.Hevosalan yrittäjä voi kuulua maatilatalouden tai elinkeinoverotuksenpiiriin tai harjoittaa toiminto<strong>ja</strong>, joitaverotetaan kummankin tuloverotuksen mukaisesti.Hevosalan yrittäjyyttä harjoitetaan siis joko osanamaataloutta (maatilayritys tai maatalousyhtymä) taierilaisin yritysmuodoin yksityisenä elinkeinonharjoitta<strong>ja</strong>na(toiminimi) tai yhtiössä (osakeyhtiö, kommandiittiyhtiö,avoin yhtiö tai osuus<strong>kunta</strong>). Yrittäjä voikuulua joko maatalousyrittäjän eläkelain (MYEL) taiyrittäjän eläkelain (YEL) piiriin. Hevostaloutta harjoittavaMYEL:n piirissä oleva maatalousyrittäjä saavuosilomaa <strong>ja</strong> lomituspalvelun, jos tilalla on vähintäänkahdeksan hevosta. Joissakin kunnissa YEL-yrittäjienon mahdollista ostaa lomituspalvelua.Arvonlisäverokannat hevosalan yrityksen toiminnassa:• Palvelujen yleinen arvonlisävero 24 %(esimerkiksi valmennus- tai täysihoitopalvelu)• Rehut 14 % (erikseen myytynä)• Pelkkä karsinan vuokra 0 %(ei sisällä mitään palvelu<strong>ja</strong>)• Ratsastusvalmennus 24 %• Ratsastus lii<strong>kunta</strong>palveluna ratsastuskoulussa 10 %• Ravikilpailujen palkinnot <strong>ja</strong> oh<strong>ja</strong>stuspalkkio 0 %• Ratsastusterapia 0 % lääkinnällisenä hoitona(AVL 34 & 35 §)2.2.1 Hevosyrittäjä on ammattilainenYrittäjyyteen liittyvät yleisesti aloitteellisuus <strong>ja</strong> vahvaitseluottamus, toisaalta epävarmuuden sietokyky<strong>ja</strong> usko omaan selviytymiskykyyn. Hevosalan yritystoimintaon lähes aina mikroyrittäjyyttä <strong>ja</strong> palveluidentarjoamista. Taustalla on eläinrakkaus <strong>ja</strong> kannustimenahalu tehdä työtä oman kiinnostuksen kohteen parissa.Usein kyseessä on elämäntapa. Hevosalan yrittäjyyttävoi verrata käsityöläisidentiteettiin: mielekästyö <strong>ja</strong> laadukas tuote merkitsevät enemmän kuin taloudellisetarvot.Hevosalan yrittäjäksi ryhdytään erilaisilla koulutustaustoilla.Taustalla saattavat olla hevos- tai maaseutualantutkinnot toiselta asteelta korkeakoulu tutkintoon20 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
Pekka Korpi on menestynein suomalainen ravivalmenta<strong>ja</strong>kautta aikojen. Hän on voittanutvalmentamillaan hevosilla niin Yhdysvalloissa kuinuseissa Euroopan maissa. Express Merett <strong>ja</strong> PekkaKorpi Ruotsin pääradan, Tukholmassa si<strong>ja</strong>itsevanSolvallan valloittajina. Kuva: Satu Pitkänensaakka. Yrittäjien joukossa on maatilatalouden taimaaseutuyrittäjän perustutkinnon suorittaneita sekähevostalouden perustutkinnon suorittaneita hevostenhoitajia<strong>ja</strong> ratsastuksenoh<strong>ja</strong>ajia. Osaamisen osoittavillanäyttökokeilla suoritettu<strong>ja</strong> ammatti- tai erikoisammattitutkinto<strong>ja</strong>ovat hevostenvalmenta<strong>ja</strong>,kengitysseppä, ratsastuksenopetta<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> tallimestari.Korkeakoulutaus toilla (esimerkiksi agrologi AMK,agronomi, eläinlääkäri) on myös hevosyrittäjiä. Yrittäjänätoimitaan muidenkin alojen tutkinnoilla sekäpitkän käytännön kokemuksen turvin. Walleniuksenopinnäytetyön (2009) mukaan va<strong>ja</strong>alla puolella tallinpitäjistäon hevosalan koulutus, onpa hevosenpitositten harrastusta tai yritystoimintaa. Hevosyrittäjientoiminnan ammattimaisuutta, laatua <strong>ja</strong> läpinäkyvyyttävarmistetaan esimerkiksi Suomen Hippoksen lisenssijärjestelmän<strong>ja</strong> Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliiton talliluokitusjärjestelmänavulla. Yrittäjyyskoulutuksen lisääntyneeseentarpeeseen vastaaminen on yksi hevosalankeskeisistä kehittämiskohdista.2.2.2 Hevosala työllistäjänäHevosala työllistää koko- tai osa-aikaisesti 15000 henkilöäkoko maassa. Arvioiden mukaan 6 – 8 hevostatuo suoraan työpaikan yhdelle työntekijälle jo pelkästääntallitöissä, jolloin hevosmäärämme laskennallisestityöllistää 10000 ihmistä. Työllistävyysvaikutuslähes kaksinkertaistuu välillisten palveluiden kautta:hevoset tarvitsevat ostorehu<strong>ja</strong>, kuivikkeita, varusteita<strong>ja</strong> tarvikkeita sekä eläinlääkäri- <strong>ja</strong> kengityspalveluita.Hevonen voi olla osa liiketoiminnan kokonaisuutta,kuten matkailupalveluiden tai sosiaalialan palveluidentarjonnassa. Tällöin ratkaisevaa ei ole hevosten lukumäärä,vaan liiketoiminnan luonne <strong>ja</strong> palvelutuotteidensisältö.Palkattu<strong>ja</strong> työntekijöitä on joka neljännellä yritystallilla,yleensä yhdestä kahteen työntekijää. Suurimmillatalleilla voi olla lähes kymmenen työntekijää. Hevosyritystenliikevaihto vaihtelee toimintamuodon,maantieteellisen alueen <strong>ja</strong> toiminnan laajuuden mukaan.Ratsastuspalvelu<strong>ja</strong> tarjoavilla talleilla <strong>ja</strong> ravivalmennustalleillaliikevaihto on keskimäärin reilun100 000 euron luokkaa hevos- <strong>ja</strong> ponipaikkojen määränollessa noin 20 paikkaa. Kasvukeskusten sisällä si<strong>ja</strong>itsevientalliyritysten liikevaihto <strong>ja</strong> hevospaikkamäärätovat arviolta 20 – 30 % suurempia.2.2.3 Kansainvälisyys tuo mainettaHevosalan yrittäjän tärkein yhteistyöverkosto on kotimaassa,mutta Euroopan suurien hevosmaiden seuraaminenon arkipäivää. Monilla yrittäjillä on suoriakontakte<strong>ja</strong> kansainvälisiin kollegoihin kilpaurheilun,hevosten myynnin <strong>ja</strong> hankintojen kautta. Hevosten<strong>ja</strong>lostuksessa teknologinen kehitys on lisännyt kansainvälistymistä.Vastaavasti suomalaisten yritystenon mahdollista markkinoida palveluitaan <strong>ja</strong> osaamistaanulkomaille.Varustekaupassa kansainvälisesti tunnettu<strong>ja</strong> suomalaisiabrändejä ovat muun muassa Custom Sulky, Finn-Tack, Horze <strong>ja</strong> Veljekset Wahlstén.HEVOSALA VAIKUTTAA, TYÖLLISTÄÄ JA LIIKUTTAA<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>21
HEVOSALA VAIKUTTAA, TYÖLLISTÄÄ JA LIIKUTTAARehut, kuivikkeet, lantahuoltoVarusteet, tarvikkeet, kaupanalaRakennus- <strong>ja</strong> ympäristöinvestoinnit,kunnossapitoKengitys- <strong>ja</strong> eläinlääkäripalvelut, lomitusNeuvonta <strong>ja</strong> koulutuspalvelut Hevosala käyttää <strong>ja</strong> tuottaa palveluita. Hevosalan kokonaisuus muodostuu sekä yritystoiminnasta ettäharrastuksesta. Hyödynsaajina ovat alueen eri toimialat <strong>ja</strong> työllisyys.Suomalaiset hevostaidot ovat arvostettu<strong>ja</strong> ympärimaailmaa. Suomalaiset hevosenhoita<strong>ja</strong>t <strong>ja</strong> valmenta<strong>ja</strong>tovat niittäneet menestystä maailmalla, <strong>ja</strong> moni työskenteleeainakin osan työurastaan ulkomailla.2.3 Hevonen palveluiden käyttäjänäHevosmäärän lisäksi hevosalan merkittävyyttä kuvaavatinvestoinnit tallien toimintaympäristöön, hevosenomistajienkäyttämät palvelut <strong>ja</strong> työllistävyys.Hevosten tarvitsemia palveluita <strong>ja</strong> materiaale<strong>ja</strong> ovatrehut, kuivikkeet, varusteet <strong>ja</strong> tarvikkeet, eläinlääkäripalvelut,kengityspalvelut <strong>ja</strong> lannankäsittely. Myös rakennustenhuoltoon <strong>ja</strong> ympäristön kunnossapitoontarvitaan materiaale<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> työpanosta.Opinnäytetyönä tehdyn selvityksen (Rummukainen2006) mukaan tallinpitäjät hankkivat pelkästään ostorehu<strong>ja</strong>,kuivikkeita, varusteita <strong>ja</strong> tarvikkeita sekäeläinlääkäri- <strong>ja</strong> kengityspalveluita vuosittain vähintään1 200 euron arvosta hevosta kohden. Alueellinen vaikutuson pienemmissä talleissa suhteellisesti suuri, silläyhtä hevosta kohden tehdään osto<strong>ja</strong> jopa enemmänkuin yritystalleissa, joissa volyymillä saadaan kustannusetua.Em. opinnäytetyön mukaan hevosen vuotuisetkulut ovat suurimmat pienissä 1 – 2 hevosentalleissa. Hevosalasta hyötyvät useat toimialat <strong>ja</strong> sevaikuttaa kunnan työllisyyteen suoraan tai välillisesti.HEVOSYRITYSTallitoiminta liiketoimintaaHEVOSENOMISTAMINENHARRASTUSTALLITallitoiminta harrastustaElämys asiakkaalleUrheilua katsojilleHevosten kasvatus myyntiinLii<strong>kunta</strong>muotoMuu palveluMaiseman virkistäjäHarrastus <strong>ja</strong> elämyshevosenomista<strong>ja</strong>lleOstorehut, kuivikkeet <strong>ja</strong> varusteetHevosen pääravinto on hyvälaatuinen karkearehu,yleisimmin esikuivattu säilöheinä. Valtakunnallisestimuutama sata tuotta<strong>ja</strong>a on erikoistunut hevostenheinän viljelyyn, lisäksi hevosrehu<strong>ja</strong> tuotetaan laa<strong>ja</strong>stimuun maatalouden ohessa. Suurilla talliyrityksilläon usein sopimustuottajia. Viime vuosina rehujenvalikoima <strong>ja</strong> samalla myös vähittäismyyjien määräon kasvanut. Hevosten kuivikkeina käytetään erilaisiamateriaale<strong>ja</strong>, kuten turvetta, sahan- tai kutterinpurua<strong>ja</strong> olkea. Kuiviketuotanto työllistää paitsi eri tuotannonalojenpiirissä myös kaupan alalla. Varustemyyntion kasvattanut volyymiaan, kun harrasta<strong>ja</strong><strong>kunta</strong> onkasvanut <strong>ja</strong> kulutta<strong>ja</strong>t haluavat yhä erikoistuneempiatuotteita. Verkkokauppa on saavuttanut vakiintuneen<strong>ja</strong>lansi<strong>ja</strong>n hevostarvikkeiden <strong>ja</strong> varusteiden sekä harrastusvaatteiden<strong>ja</strong> -välineiden tarjonnassa.Hevosen kengitys, eläinl ääkäri palvelut <strong>ja</strong>hyvinvointiHevonen kengitetään 8 – 12 kertaa vuodessa. Suomessaon kokopäiväisiä kengittäjiä noin 100 <strong>ja</strong> osaaikaisiahuomattavasti enemmän, jopa muutamiasato<strong>ja</strong>. Eläinlääkäripalveluiden tarve vaihtelee. Selvityksenmukaan yli puolet vastaajista ilmoitti tarvitsevansaeläinlääkärin palvelu<strong>ja</strong> korkeintaan kahdestivuodessa <strong>ja</strong> kolmasosa 3 – 5 kertaa vuodessa. Hevosenomista<strong>ja</strong>tkäyttävät niin kunnallisten kuin yksityis-22 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
Ratsastuskoulu Fenixin oppilaat lähdössä tunnille. Kuva: SRL, Son<strong>ja</strong> HolmaSosiaalinen vastuu kattaa hevosten, työntekijöiden<strong>ja</strong> asiakkaiden hyvinvoinnin. <strong>Hevoset</strong> ovat kasvattavaharrastus- <strong>ja</strong> lii<strong>kunta</strong>muoto lapsille <strong>ja</strong> nuorille, silläeläinten parissa oppii kantamaan vastuuta. Hevosalatyöllistää nuoria, mutta yhtä lailla merkittävää onvaikutus esimerkiksi vanhuksiin <strong>ja</strong> syrjäytyneisiin. Hevosyritystenuudet palvelumuodot etenkin hyvinvointi-<strong>ja</strong> kuntoutuspalveluissa ovat yhteiskunnan näkökulmastaa<strong>ja</strong>nkohtaisia.Taloudellinen kannattavuus mahdollistaa yrityksen<strong>ja</strong>tkuvan kehittymisen. Hyvinvoivat hevoset ovatmenestyvän liiketoiminnan edellytys. Ekologista <strong>ja</strong>ekonomista a<strong>ja</strong>ttelua on arvioida hevosen elinkaarivarsasta aina elämän loppuvaiheisiin saakka. Kun taloudellisettekijät ovat kunnossa, se vaikuttaa lopultayrittäjän itsensä <strong>ja</strong>ksamiseen <strong>ja</strong> hyvinvointiin <strong>ja</strong> sitenmyös hevosen hyvinvointiin.Vastuu ympäristöstä kuuluu jokaiselle hevostallille.Toiminnan ympäristövaikutukset on otettava huomioon.Hyvin hoidettu ympäristö luo myös viihtyisyyttä<strong>ja</strong> turvallisuutta.alalle kouluttautuneet eivät suoraan ryhtyisi yrittäjiksi,jäävät he usein harrastajina hevosalalle, mikä sekinosaltaan vaikuttaa hevosten hyvinvointiin <strong>ja</strong> alan toiminnanlaatuun myönteisesti. Osaaminen vie hevosalaaeteenpäin.2.6 Kunta hevosalan kumppaninaHevosalan yritystoiminnan kehittämiskohteita, joihin<strong>kunta</strong> voi vaikuttaa, ovat yrittäjien hyvinvoinnintukeminen, uuden yrittäjän neuvonta <strong>ja</strong> hevosyritystenyhteismarkkinointi osana alueen muiden palveluidenmarkkinointia. Lomituspalvelut <strong>ja</strong> -renkaatantavat yrittäjälle mahdollisuuden lomanviettoon <strong>ja</strong>edistävät työssä <strong>ja</strong>ksamista. Aloittavan yrittäjän neuvontaetenkin alueen kilpailutilanteen arvioinnissa ylläpitääkysynnän <strong>ja</strong> tarjonnan tasapainoa. Hevosyritystenyhteismarkkinointi <strong>ja</strong> esille tuominen lisäävät<strong>kunta</strong>laisten tietoisuutta harrastusmahdollisuuksista.Muutamissa kunnissa on suunniteltu <strong>ja</strong> toteutettu hevoskyliätai hevosurheilukeskuksia, joissa palveluita <strong>ja</strong>toimintaa keskitetään (Orimattilan hevoskylä, Virpiniemeneläinurheilukeskus, Kärkölän hevoskylä).HEVOSALA VAIKUTTAA, TYÖLLISTÄÄ JA LIIKUTTAAVastuullisuus hevosalalla muodostuu a<strong>ja</strong>ttelutavantiedostamisesta <strong>ja</strong> huomioon ottamisesta arjen tekemisessä.Lähtökohdat kestävän kehityksen entistäkinlaajemmalle huomioon ottamiselle ovat olemassa, sillähevosten parissa toimivien arvomaailman taustallaon usein luonnon <strong>ja</strong> eläinten arvostus. Hevosalan monipuolinenkoulutus tuottaa osaavia tekijöitä. Vaikka”Hevostallit <strong>ja</strong> alan yritykset tarvitsevat tilaa elää <strong>ja</strong>kasvaa. Kasvun kannalta on tärkeää, että harrastuspaikko<strong>ja</strong><strong>ja</strong> turvallisia reittejä on riittävästi <strong>ja</strong> että rakentamis-<strong>ja</strong> kaavoitussäädökset eivät rajoita toimintaaperusteettomasti verrattuna muuhun asumiseen <strong>ja</strong>yrittämiseen,” painottaa Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliitonpääsihteeri Fred Sundwall.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>25
Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliiton jäsentallitRavivalmenta<strong>ja</strong>t, ammattilisenssit A1 <strong>ja</strong> A2HEVOSALA VAIKUTTAA, TYÖLLISTÄÄ JA LIIKUTTAA Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliiton jäsentallien (320) sijoittuminenkartalle vuoden 2012 tietojen perusteella.Kartta: Hevosyrittäjyyden tulevaisuuskatsaus (2013).HAMK, Reetta Ahola”Olennaista on, että viranomaistahot tuntevat <strong>ja</strong> huomioivathevostalouden erityispiirteet valmistellessaanhevosalaan liittyviä säädöksiä <strong>ja</strong> toimintatapo<strong>ja</strong>. Avoinyhteistyö alan asiantuntijoiden kanssa on välttämätöntäkoko hevosalan kehittymisen kannalta”, kannustaaSuomen Hippos ry:n toimitusjohta<strong>ja</strong> Pekka Soini.2.6.1 Hevostapahtumat tuovat hevosenlähelle <strong>kunta</strong>laistaHevosalan suuret <strong>ja</strong> pienet tapahtumat tuovat hevosenlähelle <strong>kunta</strong>laisia. Tapahtumista ravit ovat suosittu<strong>ja</strong><strong>ja</strong> näkyviä tapahtumia, sillä rave<strong>ja</strong> ajetaan jokapäivä jossain päin Suomea. Suurimmat hevostapahtumatkeräävät kymmeniä tuhansia katsojia, jotka Suomen Hippoksen A1 <strong>ja</strong> A2 ammattilisenssijärjestelmäänkuuluvien ravivalmentajien (160)sijoittuminen kartalle vuoden 2012 tietojen perusteella.Kartta: Hevosyrittäjyyden tulevaisuuskatsaus(2013). HAMK, Reetta Aholakäyttävät myös seudun muuta palvelutarjontaa, jotentapahtumien aluetaloudellinen merkitys voi ollahyvinkin huomattava. Esimerkiksi Helsinki InternationalHorse Show’n arvioidaan tuovan pääkaupunkiseudullevuosittain 40 000 – 45 000 kävijää <strong>ja</strong> 10 miljoonaaeuroa.Tapahtumat voivat olla usean päivän kestoisia <strong>ja</strong> tuodakatsojia paikalle läheltä <strong>ja</strong> kaukaa. Tapahtumilla onmerkitystä myös kunnan näkyvyydelle <strong>ja</strong> tunnettuudelle.Hevonen voi olla vetonaulana muissakin kuinhevostapahtumissa. Talutusratsastus, kärryajelu <strong>ja</strong> jopelkästään hevosen näkeminen kiinnostavat. Hevosmatkailustakerrotaan lisää luvussa 9.26 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
2.6.2 Hevonen kunnan markkinoinnissaMitä <strong>kunta</strong> voi tehdä?• Tutustua alueen hevosyrittäjyyteen <strong>ja</strong>-tapahtumiin.• Brändätä hevosen kunnan tai kaupunginvetovoimatekijäksi.• Turvata maankäytöllä <strong>ja</strong> kaavoituksella joolemassa olevien tallien toiminnan, kehityksen<strong>ja</strong> <strong>ja</strong>tkuvuuden.Tunnetko oman <strong>kunta</strong>si hevoshistoriaa? Legendaarisistahevosista, ravikuninkaista <strong>ja</strong> -kuningattarista, hevosmiehistä<strong>ja</strong> -naisista on olemassa monenlaisia tarinoita,jotka kuvastavat alueen kulttuuriperinnettä.Legendat sopivat hyvin kunnan viestinnän <strong>ja</strong> brändinrakentamisen työvälineiksi. Hevospitäjänä tunnettuYpäjän <strong>kunta</strong> on rakentanut markkinointinsa hevosiin”Täyttä laukkaa” -sloganistaan lähtien. Hevosiinliittyvä kulttuuri, historia <strong>ja</strong> elinkeino voivat olla vetovoimatekijöitäkunnan markkinoinnissa samoinkuin matkailussa: raviradoilla on hevosaiheisia muistomerkkejä,<strong>ja</strong> Helsinkiin saavuttaessa ensimmäisenämatkaa<strong>ja</strong>a tervehtii Marsalkka Mannerheim ratsunsakanssa.• Toimia kumppanina hevostapahtumienjärjestelyissä; yleensä kyseessä on samallayleisötapahtuma.• Tukea lii<strong>kunta</strong>seurojen toimintaa: onko hevosurheiluunliittyvillä yhdistyksillä mahdollisuusvuosittaiseen rahalliseen tai toiminnalliseentukeen (esimerkiksi avustukset <strong>ja</strong> lii<strong>kunta</strong>- <strong>ja</strong>kokous tilojen käyttö)?HEVOSALA VAIKUTTAA, TYÖLLISTÄÄ JA LIIKUTTAA• Tarjota yrittäjäneuvontaa <strong>ja</strong> verkostoitumismahdollisuuksia.• Koota paikallisia hevosalan toimijoiden ryhmiäsaman pöydän ääreen• Ottaa hevosalan yrittäjiä <strong>ja</strong> yhdistyksiä mukaankunnan, kaupungin tai alueen markkinointiinesimerkiksi yhteisilmoituksiin, tapahtumiin <strong>ja</strong>messuille.• Järjestää vierailun tallille tai raviradalletutustumaan hevostoimintaan, ratsastus- tairaviurheiluun henkilöstön, koululaisten taivanhusten virkistyspäivänä.• Hankkia kunnalle oman nimikkohevosenratsastus kouluun, raviradan poni ravi kouluun taiperhekotiin, jossa hevonen toimii nuoriso työssätai esimerkiksi erityisryhmien luottoratsuna.LähteetAiraksinen, S. 2013. Raportti hevospalveluiden saatavuudesta<strong>ja</strong> saavutettavuudesta Hämeessä <strong>ja</strong> Uudellamaalla-kyselystä pro gradua varten. Itä-Suomenyliopisto.Klossner, S. 2011. Markkinointitutkimus Ypäjän Hevossairaalalle.Opinnäytetyö. Hämeen ammattikorkeakoulu.Laakso, I. 2010. <strong>Hevoset</strong> osana kuntoutuspalvelu<strong>ja</strong> –Nykytila <strong>ja</strong> tulevaisuus Uudellamaalla. Opinnäytetyö.Hämeen ammattikorkeakoulu.Pussinen, S. 2013. Hevosyrittäjyyden tulevaisuuskatsaus– valtakunnallisen Hevosyritys huippukuntoonhankeen(2010– 14) raportti. Hämeen ammattikorkeakoulu.Hämeenlinna.Pussinen, S., Korhonen, J., Pölönen, I., & Varkia, R.2007. Kasvava hevosala – hevosalan kehitysnäkymiäSuomessa. Laurea-ammattikorkeakoulun julkaisusar<strong>ja</strong>B-19. Helsinki.Pussinen, S. & Thuneberg, T. 2010. Katsaus hevosalanyritystoimintaan – raportti Hevosyrittäjyys 2009-kyselystä. Hämeen ammattikorkeakoulu. Hämeenlinna.Rummukainen, L. 2006. Hevostalous Hausjärven, Hyvinkään,Lopen <strong>ja</strong> Riihimäen alueella. Opinnäytetyö.Laurea-ammattikorkeakoulu.Suvitaival, K. 2010. Hevostalouden kannatteleva voima.Opinnäytetyö. Hämeen ammattikorkeakoulu.Tilastokeskus. Toimialaluokitus 2008. http://www.tilastokeskus.fi/meta/luokitukset/toimiala/910-2008/index.htmlWallenius, V. 2009. Tallirutiinit <strong>ja</strong> niiden tehostaminenautomatiikan avulla. Opinnäytetyö. Hämeen ammattikorkeakoulu.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>27
CaseHEVOSALA VAIKUTTAA, TYÖLLISTÄÄ JA LIIKUTTAA<strong>Hevoset</strong> kulttuurissa – Ypäjästä pop-up-kaupunki viikoksiTeksti: Kirsi Haapamatti <strong>ja</strong> Tuula PihkalaTaiteili<strong>ja</strong> Emil Cedercreutzin testamentin mukaan hänen teoksiaan voi luovuttaa vain suomalaiselle kaupungille.Niinpä runsaan 2 500 asukkaan Ypäjä julistettiin kaupungiksi viikon a<strong>ja</strong>ksi kesäkuussa 2013, jotta se täyttäisiCedercreutzin testamentin ehdot <strong>ja</strong> Suomen Hevosurheilumuseolle luovutettu Ystäväni nummella -veistosvoitaisiin sijoittaa Ypäjälle. Ypäjän <strong>kunta</strong> oli aktiivisestimukana patsashankkeen toteuttamisessa.Emil Cedercreutz on Euroopassa tunnettu hevosveistostaiteenmestari, jonka Ystäväni nummella-veistos on vuodelta 1906. Veistoksen kivisessä <strong>ja</strong>lustassaon myös kaksi Cedercreutzin pronssireliefiä,Esteratsasta<strong>ja</strong> vuodelta 1928 <strong>ja</strong> Kouluratsastusvuodelta 1930.Veistoksen julkistamistilaisuutta vietettiin Hevosopistollahuippu-urheilullisessa tunnelmassa, kunsamana viikonloppuna Ypäjällä kilpailtiin Finnderby-ratsastuskilpailu.Lisätieto<strong>ja</strong>: www.hevosurheilumuseo.fi Hevosurheilumuseon hallituksen puheenjohta<strong>ja</strong>, Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliiton pääsihteeri Fred Sundwall kuvasivastaanotto puheessaan veistoksen tulleen nyt kotiin. Kuva: Hippolis, Er<strong>ja</strong> MattilaCaseMoniosaamista hevostilalla VihdissäTeksti: Anne LaitinenMia <strong>ja</strong> Risto Väre hankkivat Vihdin Metsäkylässä si<strong>ja</strong>itsevan maatilansa vuonna 1986. Tila käsittää 25 hehtaariaomaa peltoa <strong>ja</strong> lisäksi vuokrapelto<strong>ja</strong>. Tilan päätuotantosuunta on kasvinviljely, jonka rinnalla ravihevosiin keskittyvällähevostaloudella on vahva <strong>ja</strong>lansi<strong>ja</strong>. Viljeltynä oli kaudella 2014 yhteensä 200 hehtaaria. Puolet pelloistaon heinällä <strong>ja</strong> hevoslaitumina <strong>ja</strong> loput vil<strong>ja</strong>lla. Tila on erikoistunut hevosheinän tuotantoon, <strong>ja</strong> pääosaheinästä <strong>ja</strong> kaurasta menee myyntiin hevostalleille. Tila työllistää ympärivuotisesti neljä henkilöä, Väreen kokoperheen. Heinäntekoaikaan on lisäksi 2 – 3 vierasta töissä.Tilalla on 20 hevosta, joista isoin osa valmennettavia <strong>ja</strong> nuoria ravihevosia. Lisäksi on neljä siitos tammaa. Puolethevosista on omia <strong>ja</strong> puolet ulkopuolisten omistamia, jotka ovat joko valmennuksessa tai täysihoidossa tilalla.Etenkin täysihoitopaikoista on <strong>ja</strong>tkuva kysyntä. Tilan varsalaitumet ovat kesäisin suosittu<strong>ja</strong>, <strong>ja</strong> parhaanakesänä laitumella on käyskennellyt yli kuusikymmentä 1 – 2-vuotiasta varsaa sekä siitostammo<strong>ja</strong> kesällisinevarsoineen. Viime vuosina määrä on vakiintunut 40 laiduntavaan. Laitumia on noin 20 hehtaaria.Väreet tekevät heinätöitä myös koneurakointina, asiakkaille on paalattu viime kesänä noin 200 hehtaaria.Osan a<strong>ja</strong>sta vie EU-papereiden täyttäminen. Tilan parikymppiset lapset ovat kasvaneet työntekoon. Villellä onjo omaa koneurakointia <strong>ja</strong> Emma on täysillä mukana raviurheilussa, myös lainaoh<strong>ja</strong>sta<strong>ja</strong>na.28 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
CasePoni-Haka oyTeksti: Sirpa KorhonenVantaalla si<strong>ja</strong>itseva ratsastuskoulu Poni-Haka oy on tehnyt jo pitkään yhteistyötä monen viranomaistahonkanssa: palo- <strong>ja</strong> rakennustarkastusviranomaiset, ympäristökeskus, kulutta<strong>ja</strong>-asiamies, läänineläinlääkärit, terveystarkastusviranomaiset<strong>ja</strong> elintarvikevirasto. Yhteistyötä tehdään myös lähiviljelijän kanssa. Vuonna 1974perustettu ratsastuskoulu työllistää kahden yrittäjän lisäksi seitsemän työntekijää. Yrityksen liikevaihto onnoin 900 000 euroa.Ratsastuskoulun lähes kuuden hehtaarin vuokratontti si<strong>ja</strong>itsee kaupungin viheralueen reunalla. Tonttia sivuaanykyään myös omakotitaloalue. Viereinen urheilupuisto tukee hevosurheilualueen olemassaoloa. Alueella järjestetäänmassalii<strong>kunta</strong>tapahtumia: Jukolan viesti, Extreme Run, SM-hiihdot sekä armei<strong>ja</strong>n harjoituksia.”Kaupungin arvostus hevosalaa kohtaan on kasvanut 2000-luvulla,” kertoo yrittäjä Pontus Fagerström. ”Esimerkiksiliikennepäätöksissä kantaamme on kuunneltu. Kaupunki ottaa huomioon hevoskuljetusautojen kuljetusmukavuudensijoittaessaan nopeushidasteita tallille menevälle tielle. Samoin armei<strong>ja</strong> kysyy mielipidettämme<strong>ja</strong> ennakoi hyvin hevosten tarpeet, kun he harjoittelevat alueella.””Rakennusluvat olemme saaneet joutuisasti, kun kaavapäätökset ovat olleet kunnossa. Pääkaupunkiseudullaviranomaisten on tarkistettava monen toimi<strong>ja</strong>n tilanne ennakkoon. Esimerkiksi metroradat, satamat <strong>ja</strong> tunneleidenlouhinnat vaikuttavat päätöksiin. Vantaalla viranomaiset ovat tarkistaneet myös meidän kantammemuita koskevien rakennuspäätösten suhteen,” Fagerström <strong>ja</strong>tkaa.HEVOSALA VAIKUTTAA, TYÖLLISTÄÄ JA LIIKUTTAAHevosyrityksiä koskeva byrokratia on lisääntynyt 2000-luvulla.”Ennen oli vain palotarkastus. Lisääntynyt viranomaisvalvonta tuntuu toisinaan raskaalta. Valvonnan raskausvähentää alan kilpailua, koska monella yrittäjällä ei ole resursse<strong>ja</strong> pyörittää mittavaa paperirul<strong>ja</strong>nssia,” valaiseeFagerström. Oma-aloitteisuutta on oltava kaikkien viranomaisten kanssa.Fagerström suosittelee talliyrittäjiä käyttämään nimekkäitä paikallisia arkkitehtejä, jotka tuntevat seudun rakennusmääräykset:”Hyvä arkkitehti voi maksaa muutama tuhat euroa enemmän, mutta säästää rakennuskustannuksissamoninkertaisesti.””Laukaan maneesiturman johdosta teimme tarkat lujuuslaskelmat ratsastushallin teräskaarien kantavuudesta.Pelkästään laskelmat maksavat 10 000 euroa. Tukea sato<strong>ja</strong> tuhansia maksavalle kor<strong>ja</strong>usrakentamiselle emmekuitenkaan ole saaneet, vaikka mahdollistamme lii<strong>kunta</strong>harrastuksen merkittävälle määrälle lapsia, nuoria <strong>ja</strong>aikuisia,” Fagerström toteaa.Kuinka kaupunki voi tukea hevosalan yrittäjyyttä? Fagerströmillä on ehdotuksia: ”Jos kaupunki kaavoittaisikartalle reittirungon hevosten ulkoilureiteille, olisi helpompaa lähteä etsimään rahoitusta.””Tallin yhdistäminen kunnallistekniikkaan pitäisi tehdä vedenkulutuksen <strong>ja</strong> viemäröintipalvelujen todellisenkäytön mukaan,” Fagerström <strong>ja</strong>tkaa. ”Nyt tilanne on se, että kymmeniin tuhansiin euroihin nouseva liittymämaksuon laskettu maneesin pinta-alan perusteella, vaikka maneesi ei edes ole mukana liittymässä. Talli joutuumaksamaan myös viemärivedestä, vaikka se hoitaa viemäröinnin itse.”Fagerström toteaa lopuksi, että lannanpolttoon viranomaiset voisivat hankkia hyväksytyt mittauslaitteet <strong>ja</strong>käyttää niitä eri lannanpolttopisteissä.Lisätieto<strong>ja</strong>: www.saunalahti.fi/ponihaka<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>29
3 Hevosalan ammatit <strong>ja</strong> koulutusPäivi LaineHevosala on tulevaisuuden ala myös paikallistasolla.Harrastus lisääntyy <strong>ja</strong> monipuolistuu sekä taa<strong>ja</strong>missaettä maaseudulla. Alan yritysten määrä kasvaa edelleen,<strong>ja</strong> harrastuksen monipuolistumisen myötä yrityksetvoivat tarjota entistä monimuotoisempia palvelu<strong>ja</strong>.Alan yrittäjien ammattitaidon vaatimukset ovat kasvaneet.Hevostaitojen lisäksi yrittäjältä odotetaan kattavaaosaamista yrityksen hoidossa <strong>ja</strong> kehittämisessä: talous,asiakaspalvelu, alaa koskevat säädökset, yhteistyöpaikallisissa <strong>ja</strong> alueellisissa verkostoissa. Paikallisten hevosalanyritysten <strong>ja</strong> koko elinkeinotoiminnan pysyvyyden<strong>ja</strong> kehityksen kannalta on oleellista, että yrittäjienosaaminen on riittävällä tasolla. Nimenomaan yrittäjyyskoulutuksenlisääntyneeseen tarpeeseen vastaaminenon yksi hevosalan keskeisistä kehittämiskohdista.Tallityöntekijöiden ammattitaidon vaatimukset ovatkasvaneet <strong>ja</strong> monipuolistuneet. Hevosten <strong>ja</strong> tallin hoitoedellyttää tietojen <strong>ja</strong> taitojen ylläpitämistä <strong>ja</strong> a<strong>ja</strong>ntasaistamistahankkimalla <strong>ja</strong> hyödyntämällä alan uuttatietoa sekä seuraamalla alaa koskevien säädösten <strong>ja</strong>määräysten uudistuksia. Toisaalta asiakaskunnan kehityslisää tallihenkilöstön haasteita entistä laadukkaammanasiakaspalvelun suhteen. Hevosenomista<strong>ja</strong>t<strong>ja</strong> tallin muut asiakkaat ovat entistä useammin kokemattomiaalan harrastajia, <strong>ja</strong> tallin henkilöstöllä onusein myös neuvonnallinen rooli. Sekä talliyrittäjänettä tallihenkilökunnan merkitys asiantuntijoina, jopaesikuvina, asiakkailleen <strong>ja</strong> alan harrastajille on suuri<strong>ja</strong> heillä on ratkaisevat mahdollisuudet vaikuttaa alanpositiiviseen imagoon.3.1 Tulevaisuus vaatii erikoistumista –uuteen <strong>ja</strong> vanhaanHevosala on vapaa-a<strong>ja</strong>n palvelujen tuottamista, sillähevosia ei enää käytetä elintarviketuotannossa taimetsätaloudessa. Alan ammattien luonne on tämänvuoksi muuttunut hevosen kanssa työskentelystä yhäenemmän toimimiseen hevosen <strong>ja</strong> asiakkaan muodostamankokonaisuuden kanssa. Alan palvelu<strong>ja</strong> tuotetaanjoko suoraan asiakkaalle tai välillisesti, esimerkiksipalveluna hevosalan toisille yrittäjille (kengitys,varustehuolto).Alan harrasta<strong>ja</strong>t asettavat uudenlaisia odotuksia valitsemalleenharrastukselle: monille ei enää riitä tavanomainenratsastustunneilla harrastaminen tai ravipelaamineneli toto. Entistä useampi haluaa päästälähelle hevosta, entistä osallisemmaksi hevoskulttuurista.Tämä trendi on yleinen kaikessa harrastamisessa.Kuten muillakin aloilla, myös hevostalouden piirissätällainen kehitys antaa mahdollisuuksia luoda <strong>ja</strong>tarjota uudenlaisia palvelu<strong>ja</strong>. Esimerkkejä ”uusista”harrastuksista alalla ovat työhevosen käyttö sekä hevosalankäsi- <strong>ja</strong> pa<strong>ja</strong>työt varusteiden <strong>ja</strong> ajopelien kunnostamiseksi<strong>ja</strong> valmistamiseksi.Ratsastus siviiliväestön harrastuksena alkoi Suomessavasta toisen maailmansodan jälkeen, kun puolustusvoimienratsuväen aika oli ohi. Vielä 1970-luvullaratsastuskoulun tunneilla ratsastaminen oli erikoinen,vain harvojen harrastus. Niistä ajoista vapaa-a<strong>ja</strong>n palvelujenkysyntä on muuttunut paljon. Alan kansainvälisettrendit tuovat meillekin uusia ratsastuksen laje<strong>ja</strong><strong>ja</strong> harrastusmuoto<strong>ja</strong>, <strong>ja</strong> sitä mukaa harrastajien tietoisuus<strong>ja</strong> kiinnostus monipuolistuvaa hevosalaa kohtaankasvaa. Entistä suuremmalla osalla ratsastuksen harrastajistaon muita tavoitteita kuin kehittyä kilparatsasta<strong>ja</strong>ksi.Nykyisin ratsastuksen piirissä asiakas<strong>kunta</strong>on karkeasti <strong>ja</strong>ettavissa ainakin kahteen ryhmään: toisessaääripäässä kilpailu- <strong>ja</strong> ammattitavoitteiset ratsasta<strong>ja</strong>t,toisessa kuntoilu- <strong>ja</strong> lii<strong>kunta</strong>tavoitteiset harrasta<strong>ja</strong>t.Hevosen hyödyntäminen erilaisissa humaaninterapian muodoissa on yksi hevosen käytön monipuolistuviamuoto<strong>ja</strong>.Hevostenhoita<strong>ja</strong>ksi kouluttautuneen <strong>ja</strong> ulkomailla työskennelleen Outi Moilalan hoitama ori Jaded saapuiKymi Grand Prix -kilpailuun Kouvolaan lentokuljetuksella vuonna 2009. Kuva Utin lentokentältä.Kuva: Satu Pitkänen<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong> 31
HEVOSALAN AMMATIT JA KOULUTUS3.2 Palvelujen tarve kasvaaKokonaishevosmäärän kasvaessa <strong>ja</strong> alan harrastusrakenteenmuuttuessa kir<strong>ja</strong>vammaksi kasvaa myös erilaisten<strong>ja</strong> erikoistuneiden huoltopalvelujen kysyntä.Välittömästi hevoseen kohdistuvien palvelujentarjonnasta on tietyiltä osin jo puutetta: esimerkiksikengityspalvelujen tarjonta on kysyntää vähäisempääeteläisen Suomen taa<strong>ja</strong>ma-alueilla. Ammatillisellakoulutuksella pyritään vastaamaan kysyntään, muttapaikallistason täydennyskoulutus kavionhoidon perusasioistaon silti omalta osaltaan tärkeää. Ammattitaitoistenkengitysseppien määrä ei vielä vastaa tarvettamaassamme. Myös hevosiin erikoistuneistaeläinlääkäreistä on yhä kasvava tarve, muun muassalähivuosina lisääntyvän eläköitymisen vuoksi.Varustehuollon <strong>ja</strong> -hankinnan laadukkaille, erikoistuneillepalveluille on kasvava kysyntä. muun muassa satuloitaei ole valmistettu Suomessa enää 1970-luvunjälkeen, mutta satulan kor<strong>ja</strong>amisen taito<strong>ja</strong> kysytäänentistä enemmän, samoin muiden varusteiden. Erikoisvarusteidenvalmistuksen kysynnän voidaan arvioidalisääntyvän tulevaisuudessa uusien hevosurheilulajienlevitessä maailmalta Suomeen.Hevosrehun tuotanto on yksi erikoistuneen maatalouden<strong>ja</strong> rehunviljelyn muoto. Laadukkaan hevosheinäntuottamiseen tarvitaan lisää koulutusta aluetasolla.Hevosrehun kotimaisuusastetta on edelleen mahdollistanostaa. Viljelijöiden <strong>ja</strong> talliyritysten paikallistasonyhteistyötä rehutalouden saralla on edelleen varaa <strong>ja</strong>tarvetta lisätä.3.3 Hevosalan koulutuksen <strong>ja</strong>kurssitoiminnan merkitys kunnantasollaVahva harrastuspoh<strong>ja</strong> tuottaa ammattimaisten hevospalvelujenkysyntää. Ihanteellista on, jos palvelu<strong>ja</strong>tuottavat yritykset si<strong>ja</strong>itsevat mahdollisimman lähelläharrastajia, varsinkin jos harrasta<strong>ja</strong> viettää viikoittaintai päivittäin runsaasti aikaa harrastuksensa parissa.Hevosen omistaminen luo lisätarvetta erilaiselleneuvonnalle <strong>ja</strong> ammattiavulle hevosen hoitoon <strong>ja</strong> senkanssa toimimiseen liittyvissä kysymyksissä. Harrastuspiireissäon kysyntää muun muassa seuraaville ”lähipalveluna”tuotetuille palveluille: ratsastustunnit,ratsastusvalmennus, hevosten täysihoito, kengitys, varustekauppa,varustehuolto <strong>ja</strong> -kor<strong>ja</strong>us, eläinlääkintä,eläinfysioterapia, hevoshieronta, rehuntuotanto <strong>ja</strong>-myynti, varsanopetus, ravivalmennus sekä hevostenkimppaomistaminen.Luomalla <strong>ja</strong> edistämällä mahdollisuuksia paikallisellehevosharrastus- <strong>ja</strong> kurssitoiminnalle kunnat rakentavatpoh<strong>ja</strong>a pysyvälle alan yritystoiminnalle alueellaan.Lasten <strong>ja</strong> nuorten hyvinvoinnin sekä alalletulevien uusien harrastajien harrastusmahdollisuuksien<strong>ja</strong> harrastuksessa viihtymisen kannalta paikallisettoimenpiteet ovat tärkeitä. Ratsastustallien <strong>ja</strong> -koulujen,ravivalmennustallien <strong>ja</strong> kasvatta<strong>ja</strong>tallien toimintaedellytyksiinvoidaan vaikuttaa muun muassa kunnanmaankäyttöpolitiikalla.”Luomalla <strong>ja</strong> edistämällämahdollisuuksia hevosharrastus<strong>ja</strong>kurssitoiminnalle kunnatrakentavat poh<strong>ja</strong>a pysyvälle alanyritystoiminnalle alueellaan."Ammattitaitoiset hevosalan yrittäjät paikkakunnallaovat tärkeitä, koska he ylläpitävät asiantuntevien palvelujentarjontaa. Ratsastuskoulu on esimerkki talliyrityksestä,joka hoitaa ratsastuksen opetuksen ohessamonia muita merkittäviä tehtäviä: se tarjoaa nuorille –<strong>ja</strong> vanhemmillekin – harrastajille paikan viettää vapaaaikaayhdessä hevosten hoidon <strong>ja</strong> muun ratsastukseenliittyvän toiminnan parissa. Seura- <strong>ja</strong> talliyhteisön jäsenettoimivat talkooväkenä erilaisten tapahtumien<strong>ja</strong> kilpailujen järjestämisessä. Jokaisella talliyhteisöönkuuluvalla on oma paikkansa <strong>ja</strong> tehtävänsä, mikä vahvistaayhteisöllisyyttä <strong>ja</strong> ehkäisee nyky-yhteiskunnassayleistyvää yksinäisyyttä <strong>ja</strong> syrjäytymistä.Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliiton jäseninä olevilla ratsastuskouluilla toimintaa vetävät ammatillisen tutkinnonsuorittaneet ratsastuksenoh<strong>ja</strong>a<strong>ja</strong>t tai -opetta<strong>ja</strong>t, joidenammattitaito vastaa 31 maassa voimassa olevia standarde<strong>ja</strong>.Liiton hyväksymillä harrastetalleilla toimintaaoh<strong>ja</strong>avat tutkinnon suorittaneet harrasteoh<strong>ja</strong>a<strong>ja</strong>t.Nämä henkilöt ovat asiakkailleen <strong>ja</strong> oppilailleen mallina<strong>ja</strong> esikuvana kaikessa toiminnassaan hevosten <strong>ja</strong>urheilun parissa.Tutkinnon suorittaneen ratsastuksenopetta<strong>ja</strong>n ammattitaitoon monipuolinen: hän paitsi opettaa ratsastustamyös valmentaa <strong>ja</strong> oh<strong>ja</strong>a eettiseen toimintaan sekä32 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
Hevosalan ammatillinen koulutus voi tuoda alueellelisäarvoa. Vaikka osa alan tutkinto<strong>ja</strong> suorittaneista eityöskentele alalla täysipäiväisesti, heidän ammattitaitonsatuo lisää osaamista seudulle <strong>ja</strong> vaikuttaa myönteisestikoko alan harrasta<strong>ja</strong><strong>kunta</strong>an. Harrastajien riittäväosaaminen edistää harrastuksen pysyvyyttä <strong>ja</strong>parantaa tulevaisuudennäkymiä. Vakiintuneet <strong>ja</strong> tyytyväisetharrasta<strong>ja</strong>t houkuttelevat toimintaan mukaanmyös uusia harrastajia. Sekä asukkaat että paikkakunnantapahtumissa vierailevat harrasta<strong>ja</strong>t käyttävät hevosalanpalvelujen ohella muitakin palvelu<strong>ja</strong>, kutenmajoitus, ruokailu <strong>ja</strong> ohjelmapalvelut, <strong>ja</strong> tuovat tulo<strong>ja</strong>seudulle.Paikallisten resurssien hyödyntäminen hevosalan yrittäjille<strong>ja</strong> harrastajille suunnatussa kurssitoiminnassavoi olla monipuolista. Koulutustilo<strong>ja</strong> (koulut, kunnanluentotilat ym.), paikallisia asiantuntijoita (yritysasiantunti<strong>ja</strong>t,hevosalan eri osa-alueiden paikalliset asiantunti<strong>ja</strong>t)sekä alan yrityksiä tutustumiskohteina onmahdollista hyödyntää nykyistä enemmän.HEVOSALAN AMMATIT JA KOULUTUS Hevosenkengän kuumennus ahjolla ennen kavioonmuotoilua. Kuva: Hevosopisto, Irina Keinänenhevosten kanssa että talliyhteisössä. Ratsastuksenopetta<strong>ja</strong>nkoulutus tarjoaa ammattimaiset valmiudetsuunnitella <strong>ja</strong> toteuttaa lasten, nuorten <strong>ja</strong> aikuistenopetus, eri-ikäisten harrastajien erilaiset tarpeet huomioonottaen. Ratsastuksenopetta<strong>ja</strong> vastaa ratsastuskouluntavanomaisen tuntitoiminnan ohella järjestettävistäkursseista <strong>ja</strong> tapahtumista, usein yhteistyössäpaikallisen ratsastusseuran kanssa.Ammatillinen koulutus takaa yrittäjän tuottamien palvelujenlaadun. Hevosalan ammatillisten tutkintojenkokonaisuus on valmistunut vasta viime vuosina, jotenyrittäjissä on paljon myös niitä, jotka eivät vieläole suorittaneet alan tutkintoa. Näiden yrittäjien, kutenmyös tutkinnon suorittaneiden, täydennyskoulutuson tärkeää. Koulutuksen helppo saavutettavuusedesauttaa alueella toimivien yrittäjien koulutukseenosallistumista. Kunnat yhteistyössä erilaisten koulutusorganisaatioidenkanssa voivat vaikuttaa alueen hevosyrittäjienammattitaidon kehittymiseen <strong>ja</strong> ylläpitämiseen.3.4 Suomalainen ammattitaito<strong>ja</strong> koulutus kansainvälisestikiinnostavaaHevosalan työmarkkinat ovat kansainväliset: Suomessahevosalan koulutuksen saaneet <strong>ja</strong>/tai alalla kokemustahankkineet ammattilaiset ovat kysyttyä työvoimaaEuroopan ravi- <strong>ja</strong> ratsutalleilla. Viimeisenvuosikymmenen aikana on tapahtunut raviammattilaistenpaluu Keski-Euroopasta takaisin Suomeen,johtuen Euroopan raviurheilun taantumasta. Tämäkehitys voidaan nähdä positiivisena paluumuuttonasuomalaiselle hevosalalle: ulkomailla hankittu kokemushyödynnetään suomalaisessa hevosurheilussa <strong>ja</strong>se on arvokas ammattitaidon lisä.Hevosalan tutkintojen kokonaisuus Suomessa on kattava,myös verrattuna muihin Euroopan hevostalousmaihin.1990-luvulta lähtien systemaattisesti kehitettytutkintojärjestelmä tuottaa päteviä tekijöitä alalleperustutkinto-, ammattitutkinto- <strong>ja</strong> erikoisammattitutkintotasolla.Oppilaitokset palvelevat pääosin valtakunnallista,mutta jonkin verran myös alueellistakysyntää. Hevostalouden perustutkinto erotettiinmaatalouden perustutkinnosta omaksi tutkinnokseenvuodesta 2009 alkaen.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>33
Suomalainen hevosalan tutkintorakenneHEVOSALAN AMMATIT JA KOULUTUSOPPILAITOKSETTUTKINNOT, AMMATITHevostalouden perustutkintoHevostenhoita<strong>ja</strong>Axxell, Brusaby KemiöHarjun oppimiskeskusKeski-Poh<strong>ja</strong>nmaan ammatti- <strong>ja</strong>aikuisopisto, Kaustinennuorisoaste X X X X X X X X Xaikuiskoulutus X X X X X X X XRatsastuksenoh<strong>ja</strong>a<strong>ja</strong>nuorisoaste X X X Xaikuiskoulutus X X X X XHevostenvalmenta<strong>ja</strong>n ammattitutkintoKeski-Poh<strong>ja</strong>nmaan ammatti- <strong>ja</strong>aikuisopisto, PerhoRavivalmenta<strong>ja</strong> X X X X XRatsutta<strong>ja</strong>Hevoshiero<strong>ja</strong> X X XVal<strong>ja</strong>sseppä X XKengityssepän ammattitutkinto X XRatsastuksenopetta<strong>ja</strong>nammattitutkintoRatsastuksenopetta<strong>ja</strong>nerikoisammattitutkinto ”Master”Tallimestarin erikoisammattitutkintoKoulutuskeskus SalpausAsikkala, LahtiOulun seudun ammattiopistoPudasjärviRuukin maaseutuopistoYlä-Savon ammattiopistoKiuruvesiX X XXYpäjän HevosopistoXXXJämsän ammattiopisto (vainkoulutus, ei tutkinnon järjestäjä)Hevostalouden perustutkinto(tutkinnon laajuus 180 op)Hevostenhoita<strong>ja</strong>Ratsastuksenoh<strong>ja</strong>a<strong>ja</strong>• Hevostenhoita<strong>ja</strong>n tutkinnossaerikoistumismahdollisuus hevoskasvatukseen,raviurheiluun, ratsuhevosten peruskoulutukseen,kengittämiseen, val<strong>ja</strong>styöhön taihevosharrastepalvelujen tuottamiseen.• Nuorisoasteen koulutuksessaopetussuunnitelmaperusteisena taiaikuisopiskelussa näyttötutkintona.• Mahdollista suorittaa hevostaloudenperustutkinnon ohella myös lukio-opinnot<strong>ja</strong> ylioppilastutkinto kaikissa hevostaloudenperustutkintoa järjestävissä oppilaitoksissa.• Hevostalouden perustutkinnon yhteen tutkinnonosaan sisältyy hevosten kuljetta<strong>ja</strong>n <strong>ja</strong> hoita<strong>ja</strong>npätevyyskoe. Tällä suorituksella henkilö voi hakeahevostenhoita<strong>ja</strong>n <strong>ja</strong> kuljetta<strong>ja</strong>n pätevyystodistusta<strong>ja</strong> eläinkuljetta<strong>ja</strong>lupaa aluehallintovirastosta.Sama koe sisältyy myös hevostenvalmenta<strong>ja</strong>n <strong>ja</strong>ratsastuksenopetta<strong>ja</strong>n ammattitutkintoon.Hevostalouden ammattitutkinto(opiskelun kesto noin 1,5 vuotta työn ohessa)• Hevostenvalmenta<strong>ja</strong>n, kengityssepän tairatsastuksenopetta<strong>ja</strong>n ammattitutkinto.• Näyttötutkintoperusteinen.34 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
Hevostalouden erikoisammattitutkinto(opiskelun kesto noin 1,5 vuotta työn ohessa)• Tallimestarin tai ratsastuksenopetta<strong>ja</strong>nerikoisammattitutkinto.• Näyttötutkintoperusteinen.Edellä mainitut hevostalouden tutkinnot on mahdollistasuorittaa myös oppisopimuskoulutuksena.Muu ammatillinen hevosalantäydennyskoulutusRatsastusterapia (52 op) täydennyskoulutus opetus-,sosiaali- tai terveydenhuollon alalta korkeakoulututkinnonsuorittaneille, joilla on vähintään kahden vuodentyökokemus oman ammattinsa käytännön kuntoutusalalta,vahva hevosalan perusosaaminen <strong>ja</strong> hyväratsastustaito. Yhteistyössä Suomen Ratsastusterapeutitry sekä Turun yliopisto.Sosiaalipedagoginen hevostoiminta (25 op) täydennyskoulutussoveltuvan toisen asteen ammatillisentutkinnon suorittaneille. Täydennyskoulutustajärjestävät Hevosopisto oy, Ylä-Savon ammattiopistosekä koulutuskeskus Sedu.Diakonia-ammattikorkeakoulu, Pieksämäki: Sosionomi(amk)- tai sairaanhoita<strong>ja</strong> (amk) -opintojenyhteydessä on mahdollista valita täydennysopintoinasosiaalipedagoginen hevostoiminta -opinto<strong>ja</strong>kso (5op).YliopistoHelsingin yliopistoEläinlääketieteellinen tiede<strong>kunta</strong>: eläinlääkäri (360 op)Maatalous-metsätieteellinen tiede<strong>kunta</strong>: maat.- <strong>ja</strong>metsät. maisteri (300 op)Muu kurssi- <strong>ja</strong> koulutustoimintaTutkintoihin <strong>ja</strong> ammattiin johtavan koulutuksen lisäksihevosalalla järjestetään erilaista lyhytkurssimuotoistakoulutusta sekä ammattilaisille että harrastajille.Kurssien sisällöt vaihtelevat hevosen hankinnasta<strong>ja</strong> hoidosta eri hevosurheilulajien valmennukseen, hevosenerilaisiin vapaa-a<strong>ja</strong>nkäyttömuotoihin <strong>ja</strong> tallinpitoon.Lajikohtaisia koulutuksia järjestävät SuomenRatsasta<strong>ja</strong>inliitto (viisiportainen ratsastuksen valmenta<strong>ja</strong>koulutus)<strong>ja</strong> Suomen Hippos (ravivalmennuksenvastuuvalmenta<strong>ja</strong>koulutukset).Kurssien <strong>ja</strong> koulutuksen järjestäjinä toimivat• alan ammatilliset oppilaitokset• yliopistot• ammattikorkeakoulut• hevos<strong>ja</strong>lostusliitot• hevos-, raviurheilu- <strong>ja</strong> ratsastusseurat• neuvontajärjestötHEVOSALAN AMMATIT JA KOULUTUSAmmattikorkeakouluHämeen ammattikorkeakoulu HAMKHevostalouden koulutus, agrologi (AMK) (240 op)HevosurheilulukioVakiintuneita hevosurheilulukioita on vain kaksi: Ruovedenlukio <strong>ja</strong> Rautalammin lukio.Mitä <strong>kunta</strong> voi tehdä?• Toimia alan oppilaitosten yhteistyö kumppaninaluomalla toimintaedellytyksiä yrittäjille <strong>ja</strong>harrastajille.• Tukea <strong>ja</strong> kannustaa paikallisten hevos seurojen<strong>ja</strong> -yhdistysten järjestämää kurssitoimintaatarjoamalla esimerkiksi opetustilo<strong>ja</strong> taiasiantuntijoita (esimerkiksi elin keino taimaankäyttö) luennoitsijoiksi.• Edistää paikallisten <strong>ja</strong> seudullisten hevosharrastus-<strong>ja</strong> hevosurheilukurssien tarjontaaperuskoulussa <strong>ja</strong> lukiossa.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>35
HEVOSALAN AMMATIT JA KOULUTUS36 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
4 HEVOSEN hyvinvointiSeppo HyyppäTallipaikka hevoselle voi löytyä ammattilaisen pitämästävalmennus- tai hoitotallista, mutta myös omankotitallin perustaminen houkuttelee monia. Aina eikuitenkaan ymmärretä, kuinka paljon tietoa, taitoa <strong>ja</strong>kokemusta hevosen pitäminen vaatii. Hevosen pitoon myös kallista, sitovaa <strong>ja</strong> aikaa vievää.Joskus perheen suurin asiantuntemus on 10-vuotiaallaratsastuksesta innostuneella tyttärellä, jonka vanhemmillaei ole kokemusta hevosista. Hevonen voidaankuitenkin päätyä ottamaan omaan paikkaan, varsinkinkun itse hevonen ehkä saadaan edullisesti tai jopailmaiseksi. Omassakin tallissa hevosen ruokinta, kuivitus,kaviohoito, ennaltaehkäisevä terveydenhoito <strong>ja</strong>mahdollisten sairaustapauksien hoito sekä paikkojenkunnossapito aiheuttavat aina huomattavia kustannuksia,joita ei ehkä osata ennakoida realistisesti.Terveenä pysyäkseen hevonen tarvitsee säännöllistäpäivittäistä hoitoa seitsemänä päivänä viikossa, jotenmyös oma a<strong>ja</strong>nkäyttö <strong>ja</strong> elämäntilanne on arvioitavakriittisesti ennen hevosen ottamista omaan hoitoon.Hevosen omista<strong>ja</strong> on avainhenkilö hevosen hyvinvoinninturvaamisessa. Koska alalle tulee <strong>ja</strong>tkuvastiuusia hevosenomistajia, koulutuksen, neuvonnan <strong>ja</strong>käytännön taitojen opetuksen tarve on suuri. Myöshevosenomistamisen muodot moninaistuvat. Hevosenvoi omistaa yhdessä, isossakin kimpassa, mikä onyleistä raviurheilussa. Kimppahevosen hyvinvoinnistavastaa usein ammattilainen. Kimppaomistuksessamyös taloudellinen rasite yhtä yksittäistä osaomista<strong>ja</strong>akohden on pienempi.Eläinten hyvinvoinnin merkitys <strong>ja</strong> arvostus sekä eettinenkeskustelu hyvinvointikysymyksistä ovat entisestäänlisääntymässä länsimaisessa yhteiskunnassa.Tämä näkyy myös hevosalalla, alan koulutuksessa<strong>ja</strong> sisäisessä keskustelussa. Oikeutus sille, että hevostakäytetään kaikkiin niihin toimintoihin, mihin sitänykyään käytetään, lähtee siitä, että hevosenpidossa Kuva: Petri Volanenedistetään terveyden ylläpitämistä <strong>ja</strong> otetaan huomioonhevosen fysiologiset tarpeet <strong>ja</strong> käyttäytymistarpeetvähintään eläinsuojelulain edellyttämällä tavalla.Kunnan <strong>ja</strong> kunnallisten viranhaltijoiden rooli <strong>ja</strong> tehtäväeläinsuojelulaissa määriteltyinä valvonnan paikallisinaviranomaisina on omalta osaltaan vastata alallaesiintyvään neuvonnan <strong>ja</strong> opastuksen tarpeeseen <strong>ja</strong>olla mukana hyvinvointia koskevassa keskustelussa.4.1 Hevosen tarpeetRuohonsyöjäHevonen on ruohon syöntiin erikoistunut aroeläin,joka laitumella käyttää syömiseen 10 – 16 tuntia vuorokaudessa.Harvat ruokintakerrat, vähäinen heinänmäärä (alle 1,5 kg/100 elopainokiloa) <strong>ja</strong> huonolaatuinenheinä heikentävät hevosen terveyttä. Terveysriskiovat myös isot väkirehun kerta-annokset (yli400 g/100 elopainokiloa), sillä hevoset eivät ole erityisenhyviä sulattamaan vil<strong>ja</strong>n tärkkelystä.Jokaisessa tallissa tarvitaan rehujen varastointiin rehutilat.Karkearehu (heinä, esikuivattu säilörehu) vierunsaasti tilaa, joten varastointitilaa on varattava riittävästi.Väkirehut (kaurat <strong>ja</strong> valmisrehut) on varastoitavaniin, että hevonen ei pääse niihin käsiksi, jos sepääsee vahingossa irti. Varastointitilaa on oltava myöshevosten varusteille, kuivikkeelle <strong>ja</strong> lannalle.Liikkumaan luotuHevosella on voimakas tarve liikkua. Aroeläimenä hevosellaon hyvä kestävyys, sillä villihevoset liikkuvatvälillä pitkiäkin matko<strong>ja</strong> (yli 30 km päivässä) ruuanperässä. Pysyäkseen hengissä villihevosen on pitänytpystyä juoksemaan pakoon pedoilta. Niinpä hevonenkykenee liikkumaan lyhyitä matko<strong>ja</strong> todella nopeasti(jopa 60 km/h). Nykyhevosella saaliseläimen vaistotovat edelleen tallella. Säikähtäessään hevonen juokseeensin karkuun <strong>ja</strong> vasta sitten pyrkii selvittämään epäilyttävänkohteen vaarallisuuden. Paetessaan hevonen<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong> 37
UlkoilmaeläinHEVOSEN HYVINVOINTIOikein ruokittu hevonen pärjää hyvin selvästi viileämmässäkuin ihminen. <strong>Hevoset</strong>, jotka ovat <strong>ja</strong>tkuvastiulkona, kasvattavat suo<strong>ja</strong>kseen paksun talvikarvan<strong>ja</strong> viihtyvät ulkona varsin huonossakin säässä,vaikka tarjolla olisi asiallinen säänsuo<strong>ja</strong>. Karvan paksuudessaon rotuero<strong>ja</strong>, <strong>ja</strong> rodun sisälläkin yksilöidenvälillä voi olla melkoisia ero<strong>ja</strong>. Talvisin kilpahevosiltaajellaan usein karvat pois, sillä muuten niiden kuivuminenhikoilun <strong>ja</strong> pesun jälkeen kestäisi kohtuuttomankauan. Ajeltu<strong>ja</strong> hevosia joudutaan loimittamaan,jotta ne eivät vilustuisi. Kaikkein herkimpiä vilustumaanovat alle vuoden ikäiset varsat. Niillä ei ole rasvaaeristeenä ihon alla kuten vanhemmilla hevosilla,sillä niiden energia kuluu kasvamiseen <strong>ja</strong> liikkumiseen.Mikäli hevoset ovat valvonnan alla <strong>ja</strong> voidaan ottaa sisätiloihinsään niin vaatiessa, tarhoissa <strong>ja</strong> laitumella eitarvita säänsuo<strong>ja</strong>a. Mikäli säänsuo<strong>ja</strong> on oltava, sellaiseksiriittää puusto tai kolmiseinäinen katos. Nuoret oriit kesälaitumella. Kuva: Irina Keinänenei useinkaan harkitse, mistä sen kannattaa kulkea.Nämä ominaisuudet tekevät hevosista aina hiemanarvaamattomia.Hevonen tarvitsee tilaa liikkumiseen. Hevosia liikutetaanpääasiassa ratsastuskentällä, ratsastusmaneesissa,maastossa <strong>ja</strong> pienillä hiekkateillä. Tiellä <strong>ja</strong> maastossaliikkumisesta kerrotaan kohdassa 5.4 Hevonenliikkuu.Muun liikenteen seassa hevosella liikkumisessa onaina riskinsä, sillä pelästyessään hevonen voi rynnätähallitsemattomaan pakoon. Viisisataakiloista hevostaei kukaan halua autonsa konepellille. Raju pakotilanneon erittäin vaarallinen myös hevosen ratsasta<strong>ja</strong>lletai oh<strong>ja</strong>sta<strong>ja</strong>lle sekä hevoselle itselleen. Turvallisten lii<strong>kunta</strong>paikkojenlisäksi tallialueella tulisi olla tilaa tarhoille,jotta hevosilla on mahdollisuus liikkua niinäkinpäivinä, kun niitä ei ratsasteta tai ajeta.Varsinkin talvella hevoset viettävät usein paljon aikaasisätiloissa. Talli-ilman laatu on yksi tärkeimmistä hevosenterveyteen vaikuttavista asioista. Talli-ilmaantulee runsaasti pölyä rehuista, kuivikkeista <strong>ja</strong> itse hevosista.Kosteutta tulee hevosista, pesupaikalta <strong>ja</strong> ulkoilmastailmankosteuden ollessa korkea. Ammoniakkiatulee virtsasta <strong>ja</strong> lannasta. Homeitiöitä tuleerehuista <strong>ja</strong> kuivikkeista sekä mahdollisesti tallirakenteista.Jotta talli-ilma pysyy hyvänä, talli on pidettäväpuhtaana <strong>ja</strong> ilmanvaihdon on oltava kunnossa. Ilmanvaihdonmitoitusperusteina käytetään minimille50 m³/h <strong>ja</strong> maksimille 380 m³/h hevosta kohti.Tallin optimilämpötila on 5 – 12 astetta, mutta hevonensopeutuu hyvin myös kylmempään. Talvella ulkolämpötilanpainuessa alle -10 asteen tarvitaan käytännössälisälämmitystä, jotta ilmanvaihto voitaisiin pitääriittävänä tallin lämpötilan laskematta niin, että vesijohdoteivät jäädy. Liian korkea lämpötila lisää virtsastahaihtuvan ammoniakin määrää talli-ilmassa voimakkaasti.LaumaeläinVillihevoset ovat sosiaalisia eläimiä, jotka elävät laumoissa.Hevosen sosiaalisuus on mahdollistanutsen, että ihminen on kesyttänyt hevosen käyttöönsä.38 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
HEVOSEN HYVINVOINTI Kansainvälisesti menestynyt esteratsasta<strong>ja</strong> Mikael Forstén on todennut: ”Meidän on palveltava hevosta 23 tuntia59 minuuttia vuorokaudessa, jotta voimme odottaa sen palvelevan meitä suorituksen a<strong>ja</strong>n.” Kuvassa Grand Prix-esteradalla Rosa Ruutsalo <strong>ja</strong> Whisper. Kuva: JB-kuvausKesytkin hevoset viihtyvät ympäristössä, jossa saavatolla tekemisissä lajitoveriensa kanssa. Laumaan voikuulua myös muita kuin hevosia. Kaikkia hevosia eivoi kuitenkaan esimerkiksi tarhata yhdessä.Vaikka hevonen on hyvin sosiaalinen eläin, hevoslaumassaei vallitse tasa-arvo, vaan varsin tiukka arvojärjestys.Kun oudot hevoset kohtaavat, yhteenotto voiolla hyvinkin raju, kun arvojärjestys selvitetään. Järjestyksenselvittyä rauha yleensä palaa laumaan, silläarvojärjestyksen ylläpitoon riittävät tavallisesti pienethuomautukset ylempiarvoiselta. Kaikki hevoseteivät kuitenkaan tule toimeen keskenään. Luonnossase johtaisi jonkin yksilön karkottamiseen laumasta,mutta nykyisessä hevosenpidossa se ei ole mahdollista.Niinpäihmisen on aina arvioitava tarkasti, mihinkarsinoihin hevoset laitetaan tallissa <strong>ja</strong> mitkä hevosettarhataan yhdessä tai vierekkäisissä tarhoissa.Villihevosten laumoissa on yleensä yksi ori tammojenkanssa. Oriit, jotka eivät ole onnistuneet valloittamaanitselleen omaa tammaporukkaa, elävät omissapoikamieslaumoissaan. Erityisesti tallissa, jossa onsekä oriita että tammo<strong>ja</strong>, oriit on yleensä pakko pitääerillään toisistaan, jotta vältytään rajulta yhteenotolta.4.2 Hevosen pitoa koskevattilavaatimuksetHevosen hyvinvointi riippuu siitä, miten hyvin hevosenhoito <strong>ja</strong> ympäristö vastaavat sen tarpeita. Lainsäädännössäasetetuilla hevosen pitoa koskevilla tilavaatimuksillapyritään turvaamaan hevoselle olosuhteet,jotka eivät vahingoita hevosta eivätkä vaaranna senterveyttä tai hyvinvointia.Hevosen hyvinvoinnin valvonnassa ympäristön arviointikorostuu. Tämä johtuu siitä, että on helpompivalvoa asioita, joita voidaan mitata esimerkiksi mittanauhalla,kuin arvioida hevosen hoidon tasoa. Hyvissäkään,mitat täyttävissä tiloissa hevosen ei ole kuitenkaanhyvä olla, jos sen päivittäisessä hoidossa,ennaltaehkäisevässä terveydenhoidossa tai sairaustapauksienhoidossa on merkittäviä puutteita.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>39
HEVOSEN HYVINVOINTIHevosen kannalta tallin tärkeimpiä ominaisuuksiaovat hyvä ilmanlaatu, riittävä tila (varsinkin karsinoidenkoko) <strong>ja</strong> mahdollisuus kontakteihin muiden hevostenkanssa. Hevosen karsina tai pilttuu on sijoitettavasiten, että eläimellä on vähintään kuulo- <strong>ja</strong>näköyhteys pitopaikassa tapahtuvaan toimintaan. Hevosenruokintaan <strong>ja</strong> juottoon tarkoitetut astiat <strong>ja</strong> telineeton sijoitettava pitopaikkaan siten, että hevonenvoi syödä <strong>ja</strong> juoda luonnollisella tavalla. Sähköjohdot<strong>ja</strong> -laitteet on tarvittaessa suo<strong>ja</strong>ttava tai sijoitettava siten,että ne ovat hevosen ulottumattomissa.Pitopaikan sisäkorkeusVuoden 2014 alusta kaikkien tallien sisäkorkeudenon oltava vähintään 2,20 metriä. Mikäli hevosen säkäkorkeusylittää 1,47 metriä, tämäkään ei riitä. Isompienhevosten tallien sisäkorkeuden vähimmäiskorkeusvaatimussaadaan kertomalla hevosen säkäkorkeusluvulla 1,5. Esimerkiksi jos hevosen säkäkorkeus on1,70 metriä, tallin sisäkorkeuden on oltava vähintään2,55 metriä. Amerikan minihevonen <strong>ja</strong> shire-hevonen Harjunhevosmessuilla. Kuva: Heljä KämäräinenPitopaikan pinta-alan vähimmäiskoko kaikissa talleissa vuoden 2014 alusta:1. Hevonen yksin karsinassaHevosen säkäkorkeus (m) Karsinan pinta-ala (m 2 )Enintään 1,08 4> 1,08 mutta enintään 1,30 5> 1,30 mutta enintään 1,40 6> 1,40 mutta enintään 1,48 7> 1,48 mutta enintään 1,60 8> 1,60 9Pykälää ei sovelleta silloin, kun kyseessä on hevosentilapäinen <strong>ja</strong> lyhytaikainen säilyttäminen kilpailu-,näyttely- tai muun vastaavan matkan aikanaYhdeksän neliömetrin kokoinen karsina täyttääeläinsuojeluasetuksen kokovaatimukset isoillekinhevosille.2. Useampi hevonen samassa karsinassaRyhmäkarsinan vähimmäiskoko hevosta kohdenTäysikasvuinen hevonenYksittäiskarsinan pinta-ala12 – 24 kk ikäinen nuori hevonen 75 % yksittäiskarsinan pinta-alastaAlle 12 kk ikäinen varsa 50 % yksittäiskarsinan pinta-alastaVarsomiskarsinan kokoon sovelletaan ryhmäkarsinanmitto<strong>ja</strong> (täysikasvuinen hevonen + alle 12 kuukaudenikäinen varsa).3. PihatotPihaton makuuhallin vähimmäiskoko hevosta kohden (ei sisäruokintaa)Täysikasvuinen hevonen 80 % yksittäiskarsinan pinta-alasta12 – 24 kk ikäinen nuori hevonen 60 % yksittäiskarsinan pinta-alastaAlle 12 kk ikäinen varsa 40 % yksittäiskarsinan pinta-alastaPihatossa yksittäisillä hevosilla ei ole omia karsinoita,vaan hevoset saavat vapaasti liikkua piha-alueen <strong>ja</strong>sisätilojen välillä.40 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
Kun hevosia pidetään ryhmässä, on jokaista alkavaakymmenen hevosen ryhmää kohden oltava käytettävissäsairaskarsina tai muu asianmukainen, tarvittaessalämmitettävä tila hevosten ryhmästä erottamista taihoitoa varten.4. PilttuutHevosten pito kytkettynä pilttuussa on sallittua. Pilttuussapidosta keskustellaan. Hevosen kytkemiseenkäytettävän riimun on oltava sellaisesta materiaalista,joka ei vahingoita hevosta. Kytketyn hevosen on voitavasyödä, käydä makuulle <strong>ja</strong> levätä luonnollisella tavalla.• Pilttuun leveyden on oltava vähintään hevosensäkäkorkeus lisättynä 10 senttimetrillä <strong>ja</strong> pilttuunpituuden vähintään hevosen pituus lisättynä 25senttimetrillä.• Pilttuiden väliseinän kiinteän osan korkeuden onoltava vähintään hevosen säkäkorkeus kerrottunaluvulla 0,9.5. TarhatUlkotarhojen minimikokoa ei ole laissa säädetty, muttakooksi voidaan käytettävissä olevan tilan mahdollistaessasuositella noin 1000 – 2000 m 2 + 250 m 2 perlisähevonen. Aitojen on oltava hevoselle turvalliset <strong>ja</strong>helposti havaittavat. Esimerkkejä hyvistä aitamateriaaleistaovat lankku, metalli- tai muoviputki <strong>ja</strong> leveäaitanauha. Piikkilangan käyttö on kielletty niin tarhoissakuin laitumilla. Aitojen kunto on tarkistettavasäännöllisesti <strong>ja</strong> havaitut viat kor<strong>ja</strong>ttava viivytyksettä.Poh<strong>ja</strong>n on oltava hevoselle sopiva. Kunnostetuissapohjissa hiekka on ylivoimaisesti suosituin materiaali.Valitettavasti jotkut hevoset joko syövät hiekkaa taisitä kulkeutuu maasta syötetyn rehun mukana elimistöönniin paljon, että ne sairastuvat, osa henkeä uhkaavasti.Katso lisätieto<strong>ja</strong> kohdasta 5.2 Hyvällä suunnittelullariittävästi tilaa.Eläinsuojelulaki (247/1996) <strong>ja</strong> eläinsuojeluasetus(396/96) koskevat kaikkia kotieläimiä. Lain tarkoituson suojella eläimiä kärsimykseltä, kivulta <strong>ja</strong> tuskaltasekä edistää eläinten hyvinvointia <strong>ja</strong> hyvää kohtelua.Lisäksi edellytetään, että eläinten pidossa edistetääneläinten terveyden ylläpitämistä sekä otetaan huomiooneläinten fysiologiset <strong>ja</strong> käyttäytymistarpeet.Eläinsuojeluasetuksessa annetaan tarkempia säännöksiäsiitä, mitä on pidettävä tarpeettomana kärsimyksen,kivun <strong>ja</strong> tuskan tuottamisena eläimille.Erityisesti hevosta koskevia tarkempia määräyksiäon valtioneuvoston asetuksessa hevosten suojelusta(588/2010), jota on täsmennetty 24.10.2013. Päätöksessäon esitetty hevosten pitopaikkojen minimivaatimuksetsekä hevosten hoitoa, kohtelua <strong>ja</strong> käsittelyäkuin myös ulkotarhaa <strong>ja</strong> laidunta koskevat vaatimukset.Edellistä tiukempia vaatimuksia tilojen suhteen ontuettavaa rakentamista koskevassa asetuksessa [Asetustuettavaa rakentamista koskevista hevostalousrakennustenrakennusteknisistä <strong>ja</strong> toiminnallisista vaatimuksista(764/2009)]. Tämän asetuksen vaatimuksetesimerkiksi tallikäytävien leveydestä ovat voimassavain silloin, kun yrittäjä hakee ELY-keskuksen kauttainvestointitukia uudisrakentamiseen.Luonnollisesti tallirakentamisessa on noudatettavaeläinsuojelulainsäädännön lisäksi myös kaikkia muitarakentamista koskevia lake<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> määräyksiä.Mitä <strong>kunta</strong> voi tehdä?• Huolehtia hevostilojen <strong>ja</strong> -alueidenkaavoituksessa kohtuullisesti tilanriittävyydestä <strong>ja</strong> toimintojen yhteensopivuudesta.HEVOSEN HYVINVOINTI4.3 Eläinsuojelulainsäädäntö <strong>ja</strong> senvalvontaAluehallintovirasto, kunnaneläinlääkäri, kunnan terveydensuojeluvalvontaahoitava viranhalti<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> poliisivalvovat eläinsuojelulain sekä sen no<strong>ja</strong>lla annettujensäännösten <strong>ja</strong> määräysten noudattamista. Uusi laki onvalmisteilla (2014).• Huolehtia kunnaneläinlääkärin <strong>ja</strong> eläinlääkäripäivystyksenriittävistä resursseista.• Tehdä yhteistyötä hevosalan yhdistysten <strong>ja</strong>yritysten kanssa, jotka vuorostaan toteuttavatkäytännön neuvontaa jäsenistölleen <strong>ja</strong>asiakkailleen.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>41
5 Hevostalous yhdys<strong>kunta</strong>suunnitteluSSa <strong>ja</strong>rakentamiSESSaHeini IinattiHevosten määrän lisääntyessä talle<strong>ja</strong> rakennetaan <strong>ja</strong>vanho<strong>ja</strong> tilo<strong>ja</strong> peruskor<strong>ja</strong>taan hevosten käyttöön yhäenemmän. Tarvetta on sekä suuremmille yritysmuotoisilletalliyksiköille että pienille 2 – 4 hevosen kotitalleille.Tallitonttien kysyntä erityisesti kaupunkien <strong>ja</strong>kasvukeskusten läheisellä maaseudulla on merkittävä.Hevosurheiluun <strong>ja</strong> -harrastukseen liittyy olennaisestimyös liikkuminen ympäristössä, talli- tai hevosurheilualueenulkopuolella, maastossa tai erilaisilla reiteillä.Erityyppisiä hevospalveluita tulisi olla saatavilla kohtuullistenkulkuetäisyyksien päässä <strong>ja</strong> saavutettavissamyös julkista liikennettä käyttäen.Hevostaloudella on positiivisia aluetaloudellisia, ympäristöllisiä<strong>ja</strong> sosiaalisia vaikutuksia. Alalla on merkittävärooli maaseudun yritystoiminnassa. Hevosenpito <strong>ja</strong> laidunnus edistävät avoimen maaseutumaiseman<strong>ja</strong> luonnon monimuotoisuuden säilymistä.Hevosten huomioon ottaminen maankäytön suunnittelussaon lähinnä eri toimintojen yhteensovittamista,hevostalouden <strong>ja</strong> -harrastuksen edellytysten turvaamista<strong>ja</strong> ympäristövaikutusten hallintaa sekä haittojenennaltaehkäisyä. Erityisen haasteellista kaavoitustyössäon, että myös tulevaisuudessa merkittävin rakennuspaineon taa<strong>ja</strong>an rakennetuilla alueilla <strong>ja</strong> niidenreunavyöhykkeillä, joille kohdistuu runsaasti muutakinmaankäyttötarvetta. Hevosia halutaan pitää siellä,missä asutaan tai lähellä asuinalueita sekä lähellä taa<strong>ja</strong>missaasuvia harrastajia <strong>ja</strong> asiakkaita. Hevonen <strong>ja</strong> hevostoimintavaativat tilaa, jotta hevosen hyvinvointi <strong>ja</strong>toiminnan laatu voidaan turvata. Kuva: Hippolis, Sanna Mäki-TuuriPulmatilanteita saattavat aiheuttaa alalle tyypillinenharrastusmuotoisen toiminnan laajeneminen yritystoiminnaksi<strong>ja</strong> siihen liittyvä lisärakentaminen sekätarve liikuttaa hevosta tallialueen ulkopuolella. Hallitsematontallien sijoittuminen <strong>ja</strong> hevosella liikkuminenniiden läheisillä alueilla voivat saada aikaan ristiriito<strong>ja</strong>naapurustossa, tallinpitäjien, muiden asukkaiden <strong>ja</strong> viranomaistenvälillä. Yleisimpiä ongelmia, joita hevostenpidon voidaan kokea aiheuttavan, ovat haju, pöly,kärpäset sekä mutaisista tarhoista, suurista rakennuksistatai epäsiisteydestä johtuvat visuaaliset haitat. Hevosellaliikkuminen tallialueen ulkopuolella voi ollaturvallisuusriski niin muulle liikenteelle kuin hevosharrastajille.Haittaa voivat aiheuttaa myös teiden taimaaston kuluminen sekä alueille jäävä lanta. Ympäristönsuojelunmääräykset ovat <strong>ja</strong>tkuvasti kiristyneet <strong>ja</strong>kiristynevät yhteiskunnassamme edelleen.”Hevosten huomioon ottaminenmaan käytön suunnittelussa onlähinnä eri toimintojen yhteensovittamista,hevostalouden<strong>ja</strong> -harrastuksen edellytystenturvaamista <strong>ja</strong> ympäristövaikutustenhallintaa sekä haittojen ennaltaehkäisyä."Hevosihmisten näkökulmasta ongelmallisiksi onkoet tu viranomaisten erilaiset menettelytavat eri puolillamaata <strong>ja</strong> se, että yhdenlaisiin olosuhteisiin laadittu<strong>ja</strong>ohjeita <strong>ja</strong> suosituksia sovelletaan joustamattomastisielläkin, missä olosuhteet ovat aivan toisenlaiset.Kun tien resurssit <strong>ja</strong> tietämys hevosten pidosta <strong>ja</strong>alan tarpeista sekä hevosihmisten mielipiteiden kuuleminenon koettu osin puutteellisiksi. Hevostenolemassa oloa kaupunkien alueilla ei tähän mennessäole välttämättä otettu riittävästi huomioon suunnitteluneri tasoilla.Ympäristöministeriön asettama tallityöryhmä, jossaon ollut mukana sekä viranomaisten että hevosalanedustajia on laatinut työstään Hevostallityöryhmän raportin(ympäristöministeriö, 2008). Raportissa on arvioituhevostalouden maankäyttökysy myksiä sekä annettusuosituksia hevostalouden huomioon otta mis eenmaankäytön suunnittelussa. Raportti on luettavissa<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong> 43
HEVOSTALOUS YHDYSKUNTASUUNNITTELUSSA JA RAKENTAMISESSAkokonaisuudessaan ympäristöministeriön arkistosta:http://www.hare.vn.fi/upload/Asiakir<strong>ja</strong>t /13367/128553_download.pdf.5.1 Tallien sijoittaminenMaankäyttö- <strong>ja</strong> rakennuslain (132/1999) mukainenkaavoitusmenettely (maa<strong>kunta</strong>kaava, yleiskaava, asemakaava)oh<strong>ja</strong>a alueiden käyttöä. Maa<strong>kunta</strong>kaavassaluodaan varauksia hevosreiteille <strong>ja</strong> isommille urheilun,vapaa-a<strong>ja</strong>n <strong>ja</strong> matkailun kehittämisalueille.Kaupungeissa <strong>ja</strong> taa<strong>ja</strong>an asutuilla alueilla hevosurheilualueiden<strong>ja</strong> ainakin suurimpien talliyksiköidensijoittuminen määritellään yleis- <strong>ja</strong> asemakaavoissa.Myös pienempien tallien tulee soveltua alueen kaavanmukaiseen käyttötarkoitukseen aiheuttamatta haittaaalueen muille toimijoille.Hevostallien sijoittumisen oh<strong>ja</strong>amiseen on eniten tarvettataa<strong>ja</strong>mien lähellä, minne kohdentuu muutakinrakentamista. Siellä, missä rakentaminen on väljempää<strong>ja</strong> vapaata maastoa enemmän, oh<strong>ja</strong>uksen tarve eiole yhtä suuri kuin tiiviisti rakennetuilla alueilla.Kaavoitustyössä tulee ottaa huomioon olemassa olevahevostaloustoiminta. Tallien toimintaedellytystenturvaamiseksi myös tulevaisuudessa tulee esimerkiksilähelle toteutettavan asuntorakentamisen <strong>ja</strong> olevientallialueiden väliin varata riittävä suo<strong>ja</strong>etäisyys. Tämäsuo<strong>ja</strong>-alue voi olla esimerkiksi kaavaan merkittyä viher-tai suo<strong>ja</strong>-aluetta, jolle voidaan oh<strong>ja</strong>ta hevosillaliikkumista tai muuta virkistyskäyttöä. Kaavassa voidaanosoittaa myös muita alueita, joille hevosreittejäon suunnitteilla. Vastaavat suo<strong>ja</strong>vyöhykkeet on otettavahuomioon myös uusia hevostilo<strong>ja</strong> sijoitettaessa.Alueen luonnonolosuhteet <strong>ja</strong> maisemarakenne vaikuttavathevostoimintojen sijoituspaikan valintaan.Poh<strong>ja</strong>vesialueet eivät ole suositeltavia eläintilarakentamisenpaikko<strong>ja</strong>. Soinen, kostea tai erittäin mäkinenmaasto vaikeuttaa hevostilan toimintojen toteutusta.Hevostoimintaan liittyy usein myös suuria rakennuksia,kuten ratsastushalle<strong>ja</strong>, joiden sopivuus maisemakuvaantulee arvioida tapauskohtaisesti.Kaavoituksella voidaan oh<strong>ja</strong>ta saman palvelun tuotta<strong>ja</strong>tsamalle alueelle. Näin syntyy hevosurheilukeskus,jossa yhteisillä alueilla <strong>ja</strong> muulla yhteistyöllä voidaansaavuttaa merkittäviä toiminnallisia <strong>ja</strong> taloudellisiasynergiahyötyjä alueen toimijoille: esimerkiksi yhteisetreitit, kentät, maneesit, harjoitusradat. Yhteisilletoiminnoille tulee varata tilaa jo kaavoitusvaiheessa.Yhtenäisillä hevosurheilualueilla myös ympäristö- <strong>ja</strong>muiden haittojen ennaltaehkäisy voi olla helpommin<strong>ja</strong> hallitummin toteutettavissa.Hevoskylässä eli hevosläheisen asumisen mahdollistavassakaavassa suunnitellaan samalle alueelle asumista,tontte<strong>ja</strong> joilla on mahdollista pitää omaa pientä yksityistallia,<strong>ja</strong> yhteisiä palvelu<strong>ja</strong> hevosille, kuten laitumia,kenttiä, maneese<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> reittejä sekä alueen koosta riippuenmuita palveluita asukkaille. Hevosten karsinatolisivat omissa talleissa tai yritysvetoisessa isossa yhteistallissa.Hevoskylässä on mahdollista harrastaa hyvissäolosuhteissa lähellä kotia. Hevosmäärältään tiheänalueen suunnittelun lähtökohtana on, että alueelleei sijoiteta muuta, hevosista mahdollisesti häiriintyvääasumista tai toimintaa eikä hevosia tai hevosurheiluahäiritsevää toimintaa.InfoNoin 5 % ihmisistä on yliherkkiä hevosille. Ruotsalaistenallergeeniselvitysten mukaan tallitoiminnansi<strong>ja</strong>intia suurempi merkitys allergeenienleviämiseen on allergeenien kulkeutumisella hevostenseurassa oleskelleiden ihmisten mukana,hiuksissa <strong>ja</strong> vaatetuksessa. Tätä voidaan ennaltaehkäistä,kun isompien tallien yhteydessä onvaatteidenvaihto-, säilytys- <strong>ja</strong> suihkutilat. Ilmassaallergeene<strong>ja</strong> on pienessä määrin mitattavissaenintään noin 50 – 100 metrin päässä tallitoiminnasta,<strong>ja</strong> käytännössä niitä esiintyy vain aivan tallinvälittömässä läheisyydessä.Tallirakentamista eri alueille oh<strong>ja</strong>ttaessa vaikuttaa si<strong>ja</strong>intipaikanvalintaan toiminnan luonne <strong>ja</strong> hevostenkäyttäjäryhmät. Ratsastuskoulujen asiakaskunnan tuleepäästä harrastuspaikkaansa polkupyörällä tai julkisillakulkuvälineillä. Täysihoitotalleissa niin ratsukuinravihevosten omista<strong>ja</strong>t käyvät lähes päivittäin,joten etäisyyden asuinpaikasta on oltava kohtuullinen.Ammattimainen ravivalmennustoiminta <strong>ja</strong> hevoskasvatussi<strong>ja</strong>itsevat usein maaseudulla, koska ne vaativatlaitumineen <strong>ja</strong> harjoitusratoineen runsaasti tilaa, eivätkähevosenomista<strong>ja</strong>t tai asiakkaat välttämättä vierai-44 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
Maneesin vuosihuolto. Kuva: Kari Mattilale talleilla usein. Urheilu- <strong>ja</strong> kilpailualueet, kuten raviradat<strong>ja</strong> ratsastuskeskukset, joiden tulee olla myöskatsojien helposti saavutettavissa, si<strong>ja</strong>itsevat taa<strong>ja</strong>mienlähellä.Kaavamääräyksillä <strong>ja</strong> niitä täydentävillä kaavoitetunalueen rakennustapaohjeilla voidaan oh<strong>ja</strong>ta kaavoitetunalueen rakentamista siten, että syntyy sekä viihtyisäettä yrittämisen <strong>ja</strong> harrastamisen sujuvuudentakaava toimintaympäristö. Ohjeet sitovat alueelle rakentamista<strong>ja</strong> niillä voidaan antaa aluekohtaisia määräyksiätallialueiden pihasuunnittelusta, lantahuollosta,rakennusmateriaaleista, tarhoista, aidoista jne.Suo<strong>ja</strong>etäisyyksien tarpeen arviointiTallien sijoittaminen <strong>ja</strong> tarvittavat suo<strong>ja</strong>etäisyydet tuleeaina arvioida paikallisista lähtökohdista tapauskohtaisestirakennusluvan yhteydessä tai kaavoituksessa.Etäisyyksien arvioinnissa tulee ottaa huomioonmuun muassa hevostaloustoiminnan laatu <strong>ja</strong> mittakaava,maasto <strong>ja</strong> sen muodot, maisema <strong>ja</strong> alueen ympäristösekä asutus tai muu käyttötarkoitus.Suo<strong>ja</strong>etäisyys tulee arvioida lähimpään häiriintyväänkohteeseen, kuten asuinrakennukseen, pihapiiriin taikaavassa merkittyyn rakennuspaikkaan, ei tallin omantontin ra<strong>ja</strong>lle. Itse talli <strong>ja</strong> lantala on syytä sijoittaa tonteillasiten, että ne si<strong>ja</strong>itsevat riittävällä etäisyydellänaapurustosta. Laitumia <strong>ja</strong> hevosreittejä voidaanyleensä sijoittaa muun toiminnan välittömään läheisyyteenkin.Suo<strong>ja</strong>etäisyydet voivat olla tavallista pienempiä hevosläheistäasumista kaavoitettaessa tai naapurin suostumuksella.Maaseutumaisessa ympäristössä, jossa tonttira<strong>ja</strong>utuu pelto- tai metsätalousmaahan, varsinaisiasuo<strong>ja</strong>etäisyyksiä harvoin tarvitaan.Kasvipeitteettömien ulkotarhojen <strong>ja</strong> vesistöjen tai vesistöönjohtavien ojien väliin tulee varata vesien suojelunnäkökulmasta riittävät suo<strong>ja</strong>kaistat. Vesistön <strong>ja</strong>suo<strong>ja</strong>kaistan laatu sekä vesien johtaminen <strong>ja</strong> käsittelytapavaikuttavat suo<strong>ja</strong>kaistojen tarpeeseen <strong>ja</strong> leveyteen.Kiinteistön omaan kuivatukseen liittyvät o<strong>ja</strong>t,joissa vesien johtaminen <strong>ja</strong> käsittely on hallittua, voivathevosten turvallisuus huomioon ottaen olla lähelläkinulkotarho<strong>ja</strong>.Laiduntaminen rantalaitumilla <strong>ja</strong> muilla vastaavillaluonnon- <strong>ja</strong> maisemalaidunkohteilla on oikein toteutettunamerkittävä luontoarvo<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> luonnon monimuotoisuuttaedistävä tekijä eikä aiheuta vesiensuojelullistariskiä. Laiduntaminen ranta-alueilla säilyttää myösmaiseman avoimena. Monimuotoisuutta ylläpitävälaidunnus perustuu siihen, että laiduneläimet elävät<strong>ja</strong> kasvavat luonnonlaitumen tuotolla. Tällaisilla laidunalueillaravinnetase on negatiivinen eli ravinteitapoistuu enemmän kuin tulee. Näillä alueilla lannoitteita,torjunta-aineita <strong>ja</strong> lisärehua ei käytetä, koska neHEVOSTALOUS YHDYSKUNTASUUNNITTELUSSA JA RAKENTAMISESSA<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>45
HEVOSTALOUS YHDYSKUNTASUUNNITTELUSSA JA RAKENTAMISESSArehevöittävät aluetta <strong>ja</strong> köyhdyttävät eliölajistoa. Ravinnonloppuessa eläimet siirretään pois laitumeltasen si<strong>ja</strong>an, että niille annetaan lisäruokaa. Vastaavastivältetään ylilaidunnus <strong>ja</strong> maaperän kuluminen. Avoimet,matalakasvuiset rantaniityt ovat tärkeä elinympäristömonille eliölajeille, monet lajit hyötyvät rantaansaakka avoimesta niittyalueesta.Lue lisää tallien ympäristönsuojelusta luvusta 6 Hevostalous<strong>ja</strong> ympäristö.5.2 Hyvällä suunnittelullariittävästi tilaaHevosurheilualueiden <strong>ja</strong> hevostaloustonttien kaavoituksen<strong>ja</strong> suunnittelun lähtökohtana tulee aina olla hevosenhyvinvointi. Alueella on oltava riittävästi tilaaulkoiluun <strong>ja</strong> liikkumiseen, jotta hevoselle voidaan taataturvallinen <strong>ja</strong> rauhallinen elinympäristö sekä mahdollisuuslajinmukaiseen käyttäytymiseen.Tilantarve riippuu olennaisesti toiminnan laadusta, jotentilantarve tulee kartoittaa aina tapauskohtaisesti.Ratsastuskoululla <strong>ja</strong> täysihoitotallilla tulee varata tilaamyös asiakkaille <strong>ja</strong> esimerkiksi pysäköintiin, kun sen si<strong>ja</strong>anravivalmennus- tai kasvatustallilla ei käy päivittäinpaljon asiakkaita. Vastaavasti hevosten käyttötarkoitusvaikuttaa siihen, tarvitaanko ajomaasto<strong>ja</strong> tai harjoitusrata/hiittisuoraravureille, kenttä <strong>ja</strong> maneesi ratsuille vailaajo<strong>ja</strong> laitumia varsoille <strong>ja</strong> nuorille hevosille.Yksittäisen 2 – 5 hevosen harrastustallitontin suositeltavakoko on 1 – 2 ha, mikäli hevosille halutaan tarjotalaidunnusmahdollisuus. Laidunnettavia alueita löytyyusein helposti myös lähialueilta vuokrattavaksi, jollointontin koko voi olla pienempi.Hevosurheilualueen, jossa si<strong>ja</strong>itsee useampia talle<strong>ja</strong><strong>ja</strong>/tai laa<strong>ja</strong>mittaista toimintaa, tilantarve tulee arvioidatoiminnan laadun mukaisesti. Usein tilaa tarvitaankymmenistä jopa 100 hehtaariin saakka. Laidunmahdollisuudet,pidemmät maastoreitistöt <strong>ja</strong> esimerkiksikilpailumittakaavan ravirata lisäävät tilan tarvettamerkittävästi. Laajempien hevosurheilualueiden tallitontinkooksi arvioidaan 1 000 – 1 200 m 2 /hevonen,jolloin tonteille ei sijoiteta omia ratsastuskenttiä taimuita harjoittelualueita eikä laitumia.Esimerkkejä tilan tarpeesta, joka riippuu aina toiminnasta<strong>ja</strong> toimintojen suunnittelusta tontilla:Harrastus- <strong>ja</strong> pienimuotoinen yritystoiminta (2 – 6 hevosta)tallirakennus, lantala, varastotilat 40 – 180 m 2ulkotarhat300 – 1 000 m 2 /1 – 3 hevostaponi tai hevonen yksin, koostariippuen300 – 500 m 2tarhaaminen ryhmässä/poni taihevonen200 – 250 m 2viljellyt laitumet0,25 – 0,5 ha / hevonenlähireitit ajoon/ratsastukseen alkaen 1 km – 10 kmLajista riippuen, käyttötarpeen mukaan:ratsastuskenttä20 x 40/60 mhiittisuora800 mLantalan mitoitus määritetään ympäristölainsäädännössä,<strong>ja</strong> varastotilojen tarpeeseen vaikuttavat muunmuassa rehujen <strong>ja</strong> kuivikkeiden varastointia<strong>ja</strong>t.Ulkotarhan kokoa ei ole lainsäädännössä määrättyeikä hevosten ulkotarhausta tällä hetkellä säädettypakolliseksi. Hyvinvoinnin kannalta on suositeltavaa,että hevosten vapaa liikkuminen <strong>ja</strong> lajinmukainen sosiaalinenkäyttäytyminen voidaan mahdollistaa. Tarhojenmäärään vaikuttaa myös hevosten suunniteltupäivittäinen ulkoiluaika, <strong>ja</strong> vuorotarhaus vähentää tarvittavientarhojen lukumäärää. Käytettävissä olevantilan mahdollistaessa tarhojen kooksi voidaan suositellanoin 1 000 – 2 000 m 2 + 250 m 2 per lisähevonen.Jotta hevonen pystyy liikkumaan tarhassa kaikissaaskellajeissa, suositellaan tarhan rakentamistapitkänomaiseksi, esimerkiksi 20 – 25 m x 50 – 75 m.Jos hevosia tarhataan yksittäin, tarhan koko voi ollaesimerkiksi alkaen 10 x 30 m.Yritystoiminta (yli 6 hevosta)tallirakennus, lantala,varastotilatulkotarhatviljellyt laitumet180 – 600 m 2Lajista <strong>ja</strong> toiminnan laajuudesta riippuen:300 – 1 000 m 2 / 1 – 3 hevostatai ponia0,25 – 0,5 ha / hevonenratsastuskenttä20 x 40/60 m – 60 x 100 mmaneesi20 x 50 m – 40 x 70–100 mharjoitusravirata (1000 m) 7,5 hahiittisuora800 mlähireitit ajoon tairatsastukseen3 – 10 kmsosiaalitilat, WC:t, pysäköinti 30 – 50 henkilöautoa,hevoskuljetuskalusto46 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
InfoKunnan rakennusjärjestysMaankäyttö- <strong>ja</strong> rakennuslain 14 §:n mukaan jokaisessakunnassa on oltava rakennusjärjestys. Rakennusjärjestykselläannetaan paikallisista oloistajohtuvia määräyksiä <strong>ja</strong> ohjeita, joilla oh<strong>ja</strong>taanmaankäyttöä <strong>ja</strong> rakentamista suunnitelmallisen<strong>ja</strong> sopivan rakentamisen edistämiseksi <strong>ja</strong> kulttuuri-<strong>ja</strong> luonnonarvojen huomioon ottamiseksi sekähyvän, terveellisen <strong>ja</strong> viihtyisän elinympäristöntoteutumiseksi <strong>ja</strong> säilyttämiseksi. Rakennusjärjestyksenmääräyksiä on noudatettava, mikäli oikeusvaikutteisessayleiskaavassa, asemakaavassatai Suomen rakentamismääräyskokoelmassaei ole asiasta toisin määrätty (MRL 14 § 4 mom.).Kunnilla on mahdollisuus ottaa rakennusjärjestykseenhevostalle<strong>ja</strong> koskevia määräyksiä, kutenjoissain kunnissa on tehtykin. Määräysten tarve<strong>ja</strong> sisältö tulee aina harkita paikallisten olosuhteiden,kuten maaston, maiseman <strong>ja</strong> ympäristönmaankäytön mukaan, <strong>ja</strong> niiden tulee olla kohtuullisia<strong>ja</strong> tasapuolisia maanomistajien <strong>ja</strong> toiminnanharjoittajienkannalta. Olosuhteiden <strong>ja</strong> oh<strong>ja</strong>ustarpeidenvaihtelun vuoksi on mahdotonta antaayksityiskohtaisia, koko maata tai edes välttämättäkoko <strong>kunta</strong>a koskevia ohjeita esimerkiksi suo<strong>ja</strong>etäisyyksistä.Esimerkkejä raviratojen yhteydessä olevista hevosurheilualueistaSuomessa:Jokimaa, Lahti: 35 ha (välitön alue), 80 – 110 hevosta.Toiminnot: kilpailuravirata (sis. katsomot, val<strong>ja</strong>stuskatokset,P-paikat yms.), 7 – 8 tallia, lämmittelyrata,monipuolista yhteistyötä lähialueen organisaatioidenkanssa. Toiminto<strong>ja</strong> suunnitellaan laajennettaviksi2014 – 2018: maneesi, ratsastuskenttä, eläinklinikka,katsomorakennukseen opetustilo<strong>ja</strong> koulutuskeskusSalpaukselle.Killeri, Jyväskylä: 124 ha, 100 hevosta. Toiminnot:kilpailuravirata (sis. katsomot, val<strong>ja</strong>stuskatokset, P-paikat yms.), lämmittelyrata, 7 tallia <strong>ja</strong> rakennusoikeusvielä viidelle tallille, ratsastuskoulu, ulkotarhat, viheralueet,maastoharjoitusradat (alueella myös muita urheiluhalle<strong>ja</strong>,agility, golf, palloilu).Äimärautio, Oulu: 100 ha (osittain vesialuetta), 175hevosta. Toiminnot: kilpailuravirata (sis. katsomot,val<strong>ja</strong>stuskatokset, P-paikat yms.), lämmittelyrata, 13tallia, ulkotarhat, viheralueet, maastoreitti noin 5 km.HEVOSTALOUS YHDYSKUNTASUUNNITTELUSSA JA RAKENTAMISESSAMitä <strong>kunta</strong> voi tehdä? – Maankäytön suunnittelu• Taata kohtuulliset <strong>ja</strong> tasavertaiset maankäytönedellytykset, jotta yritystoiminta <strong>ja</strong>harrastaminen on mahdollista (esimerkiksirakennusjärjestyksen edellytykset).• Koota paikallisia hevosalan toimijoiden ryhmiäsaman pöydän ääreen• Kartoittaa olemassa olevan hevostoiminnan <strong>ja</strong>tallien si<strong>ja</strong>innin sekä niiden laajennustarpeetyhteistyössä hevosihmisten kanssa.• Kartoittaa alan tulevaisuuden rakennustarpeitayhteistyössä hevosihmisten kanssa, katseriittävän kauas tulevaisuuteen.• Varata viheralueita <strong>ja</strong>/tai suo<strong>ja</strong>vyöhykkeitäolemassa olevan hevostoiminnan läheisyyteen.• Varata yritystalleille alueita asutuksenläheisyydestä, hyvien kulkuyhteyksien päästä(julkinen liikenne). Soveltuvin osin oh<strong>ja</strong>ta tätärakentamista hevosurheilualueille, joilla voidaanhyötyä yhteistyöstä, hallita ympäristöhaitat <strong>ja</strong>saada paremmat puitteet hevosharrastukselle.• Varata alueita hevosläheisen asumisentonteille, joilla on hevosenpitomahdollisuusomassa tallissa, taa<strong>ja</strong>an rakennetun alueenreunavyöhykkeiltä tai kaavoittamalla erillisiähevoskyliä (hevosurheilukeskusten <strong>ja</strong>/tai alanyritystonttien läheisyydestä), vrt. hevospitäjäYpäjä <strong>ja</strong> Orimattilan hevoskylä.• Merkitä kaavoihin riittävästi reittejä <strong>ja</strong> alueita,joille voidaan oh<strong>ja</strong>ta reitistöjä <strong>ja</strong> siten turvatahevosten liikkumista muun muassa tallien välillä.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>47
HEVOSTALOUS YHDYSKUNTASUUNNITTELUSSA JA RAKENTAMISESSACaseOrimattilan HevoskyläTeksti: Anne LaitinenOrimattila on perinteisesti vahva hevospitäjä, <strong>ja</strong> sielläsi<strong>ja</strong>itsee yksi Suomen ensimmäisistä hevosyritystenkeskittymistä, Orimattilan hevoskylä. Hevoskylässäon karsinapaikat noin 250 hevoselle. Kylässä on 11ravitallia <strong>ja</strong> yksi ratsutalli maneeseineen sekä hevosklinikka.Alueella toimii kuusi ammattiravivalmenta<strong>ja</strong>a <strong>ja</strong> lisäksijoukko harrastevalmentajia. Hevoskylässä yhdistyväthyvät valmennusolosuhteet, lyhyet kilpailumatkatEtelä-Suomen raviradoille <strong>ja</strong> yrittäjien yhteistyö.Valmennusolosuhteet käsittävät 1 000 metrin harjoitusradan,900 metrin hiittisuoran sekä metsälenkin.Talliyrittäjät auttavat toisiaan tarvittaessa, a<strong>ja</strong>vathevosia yhdessä <strong>ja</strong> kilpailumatkat raveihin taittuvatosittain yhteiskyydeillä.Hevoskylä on osa laajempaa kaava-aluettaHevoskylän asemakaava koostuu kolmesta eri aikoinavahvistetusta asemakaavasta. Pääelinkeinona kaavaalueellaon tällä hetkellä maanviljelys <strong>ja</strong> hevostalous.Elinkeinojen harjoittamista ei haluta kaavamuutoksellavaikeuttaa, vaan mahdollistaa monipuolinen toimintaalueella, jonka si<strong>ja</strong>inti Orimattilan keskustaannähden on oivallinen monien yritysten <strong>ja</strong> palveluidenkannalta. Hevostalous on alueella suuressa roolissa <strong>ja</strong>suunnittelualueen keskellä si<strong>ja</strong>itseekin hevoskylä. Hevoskylä<strong>ja</strong>tkuu suunnittelualueen ulkopuolella eteläänraviradan suuntaan.Hevosvalmennuskeskus eli Hevoskylä on merkitty erityisalueeksivoimassa olevan osayleiskaavan tapaan.Lähivirkistysalueet erottavat työpaikka- <strong>ja</strong> teollisuusalueitaasumisen alueista <strong>ja</strong> hevoskylästä.Arviointi on osa kaavasuunnitteluprosessia <strong>ja</strong> sitätäydennetään kaavoituksen edetessä. Sen päämääränäon auttaa löytämään eri taho<strong>ja</strong> tyydyttävä <strong>ja</strong> parasmahdollinen vaihtoehto alueen toteuttamiseksi.Osallisten kuulemisen yhteydessä otetaan huomioonmyös alueen asukkaiden <strong>ja</strong> maanomistajien antamapalaute. (Orimattilan kaupunki 2014). Lähde: Orimattilan kaupunki: Keskusta-Vireno<strong>ja</strong>nosayleiskaavan muutos: Sampolan pohjoisosa.Kaavaselostus 25.3.2014, Tekninen Palvelukeskus/Maankäyttö48 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
CaseTuusula – yhä useampi etsii hevoselleen tai harrastukselleen tilaa maakunnastaTeksti: Riitta Suomalainen, Keski-Uusimaa -lehtiMuutos: lehmät vähenevät, kanat katoavat <strong>ja</strong> peltopinta-ala supistuu. Hevosala sen si<strong>ja</strong>an kasvaa – <strong>ja</strong> kasvaisienemmänkin, jos kunnat tarjoaisivat hanakammin rakennusmaata niin yksityisille hevosihmisille kuin alan yrittäjille.Tuusula aikoo tehdä niin.Jos matkaan ei tule mutkia, Tuusulaan nousee ennen pitkää kolme hevosalan keskittymää: yksi Jokelaan, toinenKellokoskelle <strong>ja</strong> kolmas Rusutjärvelle. Rusutjärvellä kunnalla ei ole maata, Jokelassa <strong>ja</strong> Kellokoskella sen si<strong>ja</strong>anon. ”Rusutjärven valinta yhdeksi hevoskeskittymäksi on silti perusteltua, koska siellä on paljon jo olemassa olevaa,yksityistä hevostoimintaa,” yleiskaavasuunnitteli<strong>ja</strong> Kai<strong>ja</strong> Hapuo<strong>ja</strong> sanoo. Hevoskylä on a<strong>ja</strong>tuksena niin uusi,että sen tarkempi sisältö hakee vasta muotoaan.”Toki me olemme yleiskaavatiimissä miettineet, millaisia asioita <strong>ja</strong> palveluita hevoskeskittymissä voisi olla,” Hapuo<strong>ja</strong>huomauttaa. Tallit, tarhat <strong>ja</strong> tätä nykyä myös maneesit ovat peruselementtejä, mutta niiden lisäksi alueillavoisi olla vaikkapa maastoreittejä, hevosklinikoita, kengityspalvelu<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> alan myymälöitä.Kunnassa nähdään, että hevoskylät ovat paitsi hevosihmisten myös hevosettomien etu, kun toimintaa ei ripotellasinne tänne, vaan keskitetysti tietyille alueille. Kun pelisäännöt ovat selvät, hevos- <strong>ja</strong> hevosettoman väen eitarvitse vääntää kättä tallien <strong>ja</strong> maneesien rakennusluvista, oikeudesta ratsastaa maastossa tai lantaläjistä teillä.”Maaseudulle sopiva toiminta saatetaan katsoa rasitteeksi, mutta sitä sen ei tarvitse olla. Se voi olla myös vahvuus,”Hapuo<strong>ja</strong> miettii. Uudellamaalla kyselyt ovat arkea. Osa kyselijöistä on yksityisiä ihmisiä, jotka haluavat hevosenkotiin, toisia hevosala työllistää. Tuusula ei myöskään ole ainoa <strong>kunta</strong>, jolta kysellään <strong>ja</strong>tkuvasti paikko<strong>ja</strong>,joissa voisi pitää hevosia.HEVOSTALOUS YHDYSKUNTASUUNNITTELUSSA JA RAKENTAMISESSA”Kun kunnassa aikaisemmin tehtiin ha<strong>ja</strong>-asutusalueiden osayleiskaavo<strong>ja</strong>, tällaista toimintaa ei osattu a<strong>ja</strong>tellakaan.Niihin sisällytetyille rakennuspaikoille ei maneesin kokoisia rakennuksia ilman poikkeuslupaa mahdu. Kartanonalueella Jokelassa, lähellä keskustaa Jokelantien varrella, Tuusula omistaa kymmenen hehtaarin maa-alueen<strong>ja</strong> Kellokoskella kaksi aluetta kahden puolen Leppäsillantietä. Toinen niistä on seitsemän <strong>ja</strong> toinen kaksitoistahehtaaria, ” Hapuo<strong>ja</strong> kertoo.”Molemmissa paikoissa kunnan maiden ympärillä on jo hevostoimintaa, joten hehtaareissa mitattuna hevosalueetovat isompia,” Hapuo<strong>ja</strong> huomauttaa. Jos hevoskylät toteutuvat <strong>ja</strong> yksityiset haluavat kehittää omia alueitaan,yleiskaavasuunnitteli<strong>ja</strong> lupaa kunnan suhtautuvan myönteisesti kehittämistoiminnan mahdollisesti edellyttämiinlupahakemuksiin. Kaikki kehittäminen ei toki lupia tarvitse, pelkkä sopiminen riittää. Vähintäänkin osassa asioitahevosväki voisi tehdä yhteistyötä, esimerkiksi reittien suhteen. Omille mailleen <strong>kunta</strong> laatii hevoskyläasemakaavan,joka pilkotaan tonteiksi. Tontit myydään tai vuokrataan hevostoimintaa varten. Tonttien koot mitoitetaantarpeen mukaan, sillä monen hevosen ratsastuskoulu tarvitsee enemmän tilaa kuin muutaman hevosen kotitalli.”Ylära<strong>ja</strong>a ei ole määritelty, mutta alara<strong>ja</strong> on. Kun nyt tontin pitää Tuusulassa olla vähintään kaksi hehtaaria, jottasiinä voi pitää hevosia, niin hevoskylässä tontti voisi olla pienempikin. Jokelassa <strong>ja</strong> Kellokoskella hevoskeskittymäton jo piirretty kartalle – tai tarkkaan ottaen vuoteen 2040 ulottuvaan, koko <strong>kunta</strong>an laadittavaan yleiskaavaluonnokseen,jossa hahmotellaan, millaisia asioita Tuusulassa voisi siihen mennessä toteutua, ” Hapuo<strong>ja</strong> kuvailee.”Kaava sisältää paljon muutakin kuin hevoskylät,” Hapuo<strong>ja</strong> muistuttaa. Hevoskylät ovat kuitenkin jotakin uutta– eivät ennenkuulumatonta, mutta uutta. Ensimmäinen tai ainakin yksi ensimmäisistä hevostalouden tarjoamiinmahdollisuuksiin tarttuneista <strong>ja</strong> hevoskyläkaavo<strong>ja</strong> tehneistä kunnista on Orimattila. Kuntakehityslautakunnassa <strong>ja</strong>kunnanhallituksessa hevoskyläasia on jo käynyt, seuraavaksi sitä pääsevät arvioimaan <strong>kunta</strong>laiset.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>49
CaseHEVOSTALOUS YHDYSKUNTASUUNNITTELUSSA JA RAKENTAMISESSAVirpiniemen eläinurheilukeskusTeksti: Heini IinattiN oin 20 kilometrin päässä Oulusta si<strong>ja</strong>itseva Haukiputaan Virpiniemi on jo vuosikymmeniä ollut tunnettu merenrannalla kangasmaastoissa si<strong>ja</strong>itsevana vapaa-a<strong>ja</strong>nviettopaikkana. Alueella on muun muassa Virpiniemen lii<strong>kunta</strong>opisto,vapaa-a<strong>ja</strong>n asutusta, golfkenttä sekä runsaasti alueita <strong>ja</strong> reittejä eri tarkoituksiin: hiihtoon, lenkkeilyyn,maastopyöräilyyn, moottorikelkkailuun jne.1990-luvun alusta alueelle oh<strong>ja</strong>ttiin myös eläinurheilutoimintaa tavoitteelliseen yleissuunnitelmaan perustuen, ilmantarkempaa kaavoitusta. Hyvien maastojen <strong>ja</strong> muiden olosuhteiden houkuttelemana Virpiniemeen sijoittuiratsastuskoulu<strong>ja</strong> sekä ravi- <strong>ja</strong> ratsuhevosten hoito- <strong>ja</strong> yksityistalle<strong>ja</strong>. Alueelle on 1994 valmistunut ravirata <strong>ja</strong> kaksimaneesia suurimpien tallien yhteyteen. Koiraharrastajien käytössä on koirarata <strong>ja</strong> harjoittelualueita.Hevostoiminnan sijoittaminen samalle alueelle on kannattavaa monestakin näkökulmasta. Toimi<strong>ja</strong>t hyötyvät yhteisistärakenteista <strong>ja</strong> alueista. Hevostoiminnan palvelut, kuten rehuntuotanto, lantahuolto, valmennus-, eläinlääkäri-,kengitys- yms. palvelut ovat yleensä paremmin saatavilla tai niitä voidaan kehittää yhteistyössä. Lisäksiuseimmiten alueella on paremmat <strong>ja</strong> kestävät perusrakenteet, kuten tiestö, valaistus, viemärit jne. Keskittämällä<strong>ja</strong> alueen hyvällä suunnittelulla voidaan myös välttää yhteentörmäyksiä naapuruston kanssa.Hevosurheilualueiden tontit ovat yrittäjien <strong>ja</strong> harrastajien keskuudessa suosittu<strong>ja</strong>. Myös Virpiniemen eläinurheilukeskuksentallitonteille on kysyntää: hevosyrittäjät <strong>ja</strong> -harrasta<strong>ja</strong>t haluavat sijoittua alueelle, jossa hevosten harjoittamiseenon hyvät mahdollisuudet sekä riittävän pitkillä maastoreiteillä että raviradalla.Virpiniemen alueen kehittämisessä kunnalla on ollut merkittävä rooli. Maa-alue on pääosin kunnan omistuksessa,<strong>ja</strong> kehittämisessä on pystytty hyödyntämään tehokkaasti erilaisia rahoituskanavia. Myös alueen toimi<strong>ja</strong>t ovat toteuttaneetyhteishankkeita ulkopuolisen rahoituksen turvin.Vuonna 2012 alueelle valmistui uusi kaava, koska vuonna 2006 hyväksytyllä käyttösuunnitelmalla ei enää voituoh<strong>ja</strong>ta alueen tonttien luovutusta. Kaavassa varattiin 13 uutta rakennuspaikkaa olemassa olevien kuuden tallin lisäksihevosurheilutoimintaa varten <strong>ja</strong> kolme rakennuspaikkaa alueen palvelu<strong>ja</strong> varten (esimerkiksi eläinlääkäripalvelut,kengityspa<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> kahvila-kioskitoiminta).50 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
Myös alueen tiestö <strong>ja</strong> kunnallistekniikka tuli saattaa a<strong>ja</strong>n tasalle. Alueen saavutettavuutta on parannettu merkittävästiuudella tiellä, <strong>ja</strong> katuverkostoa, kevyen liikenteen väyliä, vesihuoltoa, viemäröintiä sekä reitistöjä on rakennettukaavan mukaisesti vuosina 2012 – 2013. Kunta on saanut investointeihin rahoitusta alueiden kehittämisrahastosta(EAKR).Virpiniemen alueelle on rakennettu myös maastoratsastus- <strong>ja</strong> ajoreitti yhteistyössä ravi- <strong>ja</strong> ratsastusharrastajienkanssa. Investointi toteutettiin Leader-hankkeena, jota hallinnoi Virpiniemen hevosystävät ry.Virpiniemen alue on nykyisin kansallisesti tunnettu lii<strong>kunta</strong>opistonsa ansiosta. Eläinurheilukeskus on osa laajempaaurheilualuetta <strong>ja</strong> Oulun seudun virkistys- <strong>ja</strong> vapaa-a<strong>ja</strong>n verkostoa. Lisäksi eläinurheilukeskus on osa Virpiniemenkokonaisuuden kehittämistä älykkääksi <strong>ja</strong> kestäväksi matkailun, liikunnan <strong>ja</strong> vapaa-a<strong>ja</strong>n keskukseksi. Haasteenaon toimijoiden yhteistyön lisääminen edelleen sekä tulevien hankkeiden rahoitus. Tulevaisuuden tavoitteena onluoda alueesta koko Pohjois-Suomea palveleva valmennus- <strong>ja</strong> kilpailupaikka <strong>ja</strong> muun muassa rakentaa pidemmätreitit eri lajeille, mikä vaatii runsaasti eri harrastusmuotojen tarpeiden yhteensovittamista.Virpiniemen eläinurheilualueen kaavan perusperiaatteita:• Alueen imagon säilyminen luonnonläheisenä <strong>ja</strong> riittävän väljänä.• Hevosten <strong>ja</strong> harrastajien viihtyvyys <strong>ja</strong> turvallisuus.• Yhtä hevosta kohden tulee olla 750 m 2 tonttialaa (erikseen vuokrattavia laidunalueita ei sisällytetä tonttialaan),tonttien koko on noin 0,6 – 2,7 ha.• Mahdollisimman turvallinen <strong>ja</strong> esteetön kulku hevosilla tallitonttien takaosista yhteisesti ylläpidettäville laajemmillehevosreiteille <strong>ja</strong> kaavaa ympäröiville viheralueille, risteämättä ajoneuvoliikenteen kanssa.• Maastoratsastuksen <strong>ja</strong> raviharrastajien erilaisten tarpeiden huomioonottaminen hevosreittien lin<strong>ja</strong>uksissa.• Palveluille tarkoitettujen rakennuspaikkojen sijoittaminen liikenteen solmukohtiin näkyville paikoille.• Tapahtumien aikaisen <strong>ja</strong> muun pysäköintitarpeen turvaaminen yhteisillä pysäköintialueilla.• Asemakaavan merkintöjä täydentämään on laadittu rakennustapaohjeet, joiden tarkoituksena on oh<strong>ja</strong>ta alueenrakentamista siten, että syntyy sekä viihtyisä että työnteon <strong>ja</strong> harrastamisen sujuvuuden takaava toimintaympäristö.HEVOSTALOUS YHDYSKUNTASUUNNITTELUSSA JA RAKENTAMISESSA5.3 Tallia rakentamaanTallin <strong>ja</strong> siihen liittyvien rakennusten rakentamiseenon oltava rakennuslupa (MRL 125 §). Rakennuslupatarvitaan myös, kun rakennukseen tehdään olennaisiamuutoksia tai rakennuksen alkuperäistä käyttötarkoitustamuutetaan oleellisesti. Toimintaan liittyviin pienempiinrakennelmiin <strong>ja</strong> muutoksiin sekä jätevesienkäsittelyjärjestelmän uusimiseen riittää toimenpidelupa(MRL 126 §). Maa- <strong>ja</strong> metsätalousalueiksi kaavoitetuillatai asemakaavattomilla alueilla tallien sijoittaminenratkaistaan rakennuslupamenettelyssä, samoinpienten tallien sijoittaminen.Kaikista suurimpien, yli 60 hevospaikan talliyksiköiden,sijoittumista oh<strong>ja</strong>a myös ympäristölupamenettely(Ympäristönsuojelulaki 86/2000, § 28). Ympäristölupavoidaan edellyttää myös lupara<strong>ja</strong>n alittavaltaeläinmäärältä, jos talli si<strong>ja</strong>itsee poh<strong>ja</strong>vesialueella tai siitäsaattaa aiheutua kohtuutonta haittaa naapureille.Jos rakentaminen tapahtuu suunnittelutarvealueella,rakennuslupamenettelyssä on otettava huomioonerityiset rakennusluvan edellytykset. Myös tämän laajennetunrakennuslupaharkinnan suorittaa kunnan viranomainen.Loimijokilaakson maisemaa Ypäjällä.Kuva: Sanna Mäki-TuuriMaa- <strong>ja</strong> metsätalousministeriön päätös hevosten pidolleasetettavista eläinsuojeluvaatimuksista (14/EEO/<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>51
HEVOSTALOUS YHDYSKUNTASUUNNITTELUSSA JA RAKENTAMISESSA1998) on kumottu Valtioneuvoston asetuksella hevostensuojelusta (10.6.2010/588). Myös vanhojen tallirakennustenon täytettävä vaatimukset 1.1.2014 lähtien.Asetusta on täsmennetty 24.10.2013 tallin sisäkorkeuden<strong>ja</strong> karsinan koon suhteen. Hevosten hyvinvointia<strong>ja</strong> pitopaikan vaatimuksia käsitellään tarkemmin tämänkir<strong>ja</strong>n luvussa 4 Hevosen hyvinvointi.Maa- <strong>ja</strong> metsätalousministeriön asetusta (764/2009)tuettavaa rakentamista koskevista hevostalousrakennustenrakennusteknisistä <strong>ja</strong> toiminnallisista vaatimuksistanoudatetaan, kun yritys hakee investointitukia.Tämä asetus on osittain edellisiä eläinsuojeluvaatimuksiatiukempi. Tuettavan rakentamisen vaatimukseteivät sellaisenaan koske kaikkea rakentamista eikäniitä tule edellyttää, jos tukia ei haeta. Tallin rakenta<strong>ja</strong>voi halutessaan noudattaa hyviä käytäntöjä ohjeellisinamyös ei-tuettavassa toiminnassa.Hevostilan lantahuoltoa <strong>ja</strong> lantalan rakentamista säädelläänns. nitraattiasetuksella (931/2000), jonka mukaisestilanta on varastoitava tiivispoh<strong>ja</strong>isessa (betoniK30-2, asfalttibetoni, valuasfaltti) lantalassa, joka onmitoitettu tallilla 12 kuukauden aikana kertyvälle lantamäärälle.Lantalaksi voidaan hyväksyä myös katoksenalla oleva tiivis alusta, mikäli kuivikelantaa kertyyvuodessa enintään 20 m 3 , tai tiiviille alustalle sijoitettusadeaikana katettavissa oleva siirtolava, jos lantaa luovutetaansäännöllisesti maanviljelijän lantavarastoontai tarvittavat luvat omaavalle vastaanotta<strong>ja</strong>lle.Ha<strong>ja</strong>jätevesiasetus (542/2003) koskee myös hevostalle<strong>ja</strong>.Tallitoiminnassa syntyviä jätevesiä ovat hevostenpesuvedet <strong>ja</strong> sosiaalitilojen vedet. Eläinten ulosteitatai virtsaa ei johdeta jätevesien joukkoon. Tallien jätevedeton ensisi<strong>ja</strong>isesti oh<strong>ja</strong>ttava yleiseen jätevesiverkostoon.Mikäli tämä ei ole mahdollista, on jätevedetkäsiteltävä kiinteistökohtaisella järjestelmällä, joka hyväksytäänrakennusluvan tai toimenpideluvan käsittelynyhteydessä.InfoTallin rakennusluvan käsittelyssä olennaista oneri viranomaisten välinen yhteistyö:• Rakennusluvan käsittely <strong>ja</strong> rakenteelliset ratkaisut(rakennusvalvontaviranomainen).• Talli <strong>ja</strong> talliympäristö täyttävät hevosten pitopaikalleasetetut vaatimukset (kunnan valvontaeläinlääkäri).• Talli, sen ympäristö <strong>ja</strong> lantala täyttävät ympäristönsuojelunvaatimukset (ympäristöviranomainen).• Talli täyttää paloturvallisuudelle asetetutvaatimukset (palo- <strong>ja</strong> pelastusviranomainen).• Talli <strong>ja</strong> muu ympäristö ratsastuskouluissatäyttävät kulutta<strong>ja</strong>turvallisuudesta annetutmääräykset (terveystarkasta<strong>ja</strong>).InfoMuut tallitoiminnan ilmoituksetKun talli rakennetaan asemakaava-alueelle, onhyvissä ajoin ennen toiminnan aloittamista tehtäväkir<strong>ja</strong>llinen ilmoitus terveydensuojeluviranomaiselle(Terveydensuojelulaki 1994/763, 13 §).Tätä ilmoitusta ei edellytetä, jos toiminta on ympäristölupavelvollista.Eläinsuojelulain (1996/247) mukainen ilmoitusaluehallintovirastolle, läänineläinlääkärille, ontehtävä, kun aikuisia hevosia on vähintään kuusitai toiminta on laa<strong>ja</strong>mittaista <strong>ja</strong> ammattimaista.Toiminnallisessa suunnittelussa on otettava huomioon:• Asianmukainen <strong>ja</strong> toimiva tallirakennus:eläinsuojelu <strong>ja</strong> hevosten hyvinvointi, ilmanvaihto,turvallisuus.• Tilantarve: lantala <strong>ja</strong> varastotilat kuivikkeille,rehuille, tarvikkeille.• Toiminnan laatu <strong>ja</strong> laajuus: ratsastuskenttä,maneesi, harjoitusravirata, hiittisuora, reitit,pysäköintialueet, sosiaalitilat (WC:t, suihkut<strong>ja</strong> kerhotilat).• Piha-alueen suunnittelu, asemapiirros: Toiminnan<strong>ja</strong> ympäristön laatu, turvallisuus, hevostenhyvinvointi <strong>ja</strong> ympäristöhaittojen ennaltaehkäisy.• Toiminnan laajennus- tai lisärakennustarpeet.52 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
Maankäytön kaavoitusvaiheet liittyenhevoSTALLirakeNTAMiseen JA -urheilualueisiinMRL 24 § 1 mom.ValtionviranomaisetYhteistyöValtakunnalliset alueidenkäyttö tavoitteetMRL 24 § 2 mom.Maa<strong>kunta</strong>kaavaYleiskaavaAsemakaavaTurvallinen toiminta hevosten kanssa perustuu turvallisiinrakenteisiin, riskien ennakointiin <strong>ja</strong> työn tekemiseenharkiten <strong>ja</strong> suunnitelmallisesti. Rakennuksissa<strong>ja</strong> rakenteissa (esimerkiksi tallit, maneesit, katsomot,majoitustilat) tulee noudattaa Suomen rakentamismääräyskokoelmanmääräyksiä (muun muassa lujuuksien<strong>ja</strong> paloturvallisuuden suhteen) sekä pelastuslainsäädännönmukaisia paloturvallisuusmääräyksiä.Palo-, kulutta<strong>ja</strong>- <strong>ja</strong> työturvallisuusasioihin liittyy runsaastirakenteellisia ratkaisu<strong>ja</strong>, kuten rakenteellinenpalontorjunta, poistumistiet, tilavat kulkuväylät, liukkaudenesto, valaistus jne.Yleistavoitteilla 24 § 2 mom. oikeus vaikutusvain yleispiirteisiin kaavoihin.Varaukset isommille urheilu- tai vapaaa<strong>ja</strong>n/matkailunkehittämisalueille sekäreitistöille.Hevosurheilukeskusten, hevoskylien<strong>ja</strong> suurempien talliyksiköiden, kutenratsastuskoulujen, sekä reitistöjenvaraukset taa<strong>ja</strong>an rakennetuille alueille.Hevosurheilualueiden, hevoskylien, tallitonttien,yhteisten alueiden, reitistöjen jne.suunnittelu taa<strong>ja</strong>an rakennetuilla alueilla.Lähde: Heini Iinatti ympäristöhallinnon internetmateriaalien poh<strong>ja</strong>ltaLuvat tallirakentamiseen on haettava kunnan rakennusvalvontaviranomaiselta.Tallirakenta<strong>ja</strong>n kannattaaneuvotella lupatarpeesta jo ennen suunnittelun aloittamista,jopa ennen tilan tai tontin hankintaa.Tallirakennusprojekti on niin yrittäjälle kuin pienenkotitallin rakenta<strong>ja</strong>lle ainutkertainen tapahtuma. Ammattisuunnitteli<strong>ja</strong>nkäyttö <strong>ja</strong> viranomaisneuvottelutvaikuttavat ratkaisevasti rakennusprojektin onnistumiseen.Järkevintä on käyttää eläinsuo<strong>ja</strong>- tai tallirakentamiseenerikoistuneita suunnittelijoita, jotka tuntevatHEVOSTALOUS YHDYSKUNTASUUNNITTELUSSA JA RAKENTAMISESSAVaativien rakenteiden, kuten maneesien, suunnitteluun<strong>ja</strong> valvontaan on luotu erityismenettelyjä viimevuosina sattuneiden maneesien sortumisten seurauksena.Rakennuksen on täytettävä kantavien rakenteidenlujuuden <strong>ja</strong> vakauden perusvaatimukset, joitakoskevat tekniset määräykset <strong>ja</strong> ohjeet esitetään Suomenrakentamismääräyskokoelman osassa B. Osaa Bon uudistettu siten, että uudet suunnittelua koskevatohjeet tulivat voimaan kesällä 2013. Nämä tulee ottaahuomioon jo rakennuksia suunniteltaessa <strong>ja</strong> lupiamyönnettäessä. Valmisteilla on uusi laki, joka sääteleelaa<strong>ja</strong>runkoisten hallien tarkastuksia (2014). Ympäristöhallinnoninternetsivuilta www.ymparisto.fi/kattojenlumikuorma löytyy lisätietoa <strong>ja</strong> sähköinenmuistutustyökalu kattojen lumikuorman <strong>ja</strong> -tilanteenseurantaan.Mitä <strong>kunta</strong> voi tehdä?• Asiantunteva talli- <strong>ja</strong> hallirakentamisenneuvonta suunnittelun alkuvaiheesta alkaen,yhteistyössä ympäristö-, eläin suojelu- <strong>ja</strong>pelastusviranomaisten kanssa.• Rakennuslupien käsittely yhteistyössäympäristö-, eläinsuojelu- <strong>ja</strong>pelastusviranomaisten kanssa, jolloinjo lupavaiheessa varmistetaan hevosenhyvinvointi, ympäristöhaittojen ennaltaehkäisy<strong>ja</strong> toimintaympäristön turvallisuus.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>53
RakennuttamisprojektiHEVOSTALOUS YHDYSKUNTASUUNNITTELUSSA JA RAKENTAMISESSASuunnittelun aloittaminen<strong>ja</strong> kartoitusMaastomalli <strong>ja</strong>perustamistapalausuntoMaaperätutkimuksetKeskustele hankkeestasihyvissä ajoin rakennusvalvontaviranomaisen,pankin edusta<strong>ja</strong>nkanssa sekä yrittäjänä ELYkeskuksenedusta<strong>ja</strong>n kanssaLuonnostelu, poh<strong>ja</strong>kuva<strong>ja</strong> toiminnallinensuunnitelmaRakennuslupakuvat<strong>ja</strong> kustannusarvioLähde: Mer<strong>ja</strong> Talvitie, Maveplan Oy, seminaarimateriaaliaRakennesuunnitelmapääsuunnitteluYmpäristölupaRahoituslupaRahoitushakemuseläinsuojelu- <strong>ja</strong> ympäristölainsäädännön vaatimuksettallirakentamiselle. Hyvä toiminnallinen suunnittelutuottaa laadukkaat tilat juuri rakenta<strong>ja</strong>n omiin tarpeisiin,mahdollistaa selkeät <strong>ja</strong> kustannustehokkaat ratkaisutsekä antaa realistisen kustannusarvion.Automatiikka auttaa myös tallilla, <strong>ja</strong> uudenlaisia ratkaisu<strong>ja</strong>kannattaa etsiä. Hevosenhoidossa paljon aikaa vievätrutiinit, kuten lannanpoisto, ruokinta, tarhaus <strong>ja</strong> tallinpuhtaanapito saattavat vaatia enimmillään jopa 60 – 90 %työa<strong>ja</strong>sta. Töitä helpottavilla investoinneilla saadaan pienennettyätyöntekijöiden fyysistä kuormitusta <strong>ja</strong> työhönkäytettyä aikaa. Suunnitteluvaiheessa kannattaa laskea,kuinka nopeasti ruokinta- tai lannanpoistoautomatiikkasekä kone- <strong>ja</strong> laiteinvestoinnit maksavat itsensä takaisin.Olennaista tallirakennusprojektissa on myös ympäristön<strong>ja</strong> pihan suunnittelu hyvissä ajoin. Piharakentaminen<strong>ja</strong> alueen kuivatusjärjestelyt tulee ottaa huomioonmyös rakennuslupamenettelyssä. Hevonen tarvitseepaljon tilaa ympärilleen. Tarhojen, kulkureittien,kenttien, pysäköinnin, tarvikkeiden varastoinnin <strong>ja</strong>muiden toimintojen sijoittelu vaikuttaa merkittävästisiisteyteen, ympäristövaikutusten hallintaan, tallin pitäjäntyömäärään <strong>ja</strong> työhön kuluvaan aikaan tallin arjessa.Väljät <strong>ja</strong> tarkoituksenmukaiset piha-alueet lisäävätturvallisuutta <strong>ja</strong> asiakkaiden viihtyvyyttä. TilavatOngelmalliseksi hevosella liikkumisen tekee maastoreittienpuuttuminen kokonaan <strong>ja</strong> se, ettei talleiltapääse maastoon sallittu<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> turvallisia reittejä pitkin.Tällöin hevosilla liikutaan muuhun tarkoitukseen varatuillareiteillä <strong>ja</strong> alueilla, yksityisten mailla tai yleisilläteillä, mikä saattaa aiheuttaa turvallisuusriskin sekä itselleettä muille tiellä liikkujille. Liikenteen seassa turvallisuusriskejäsyntyy myös, kun muut tielläliikku<strong>ja</strong>teivät tiedä, miten hevosten läheisyydessä tulee käyttäytyä.Poh<strong>ja</strong>tutkimuksetRakennussuunnitteluRakennesuunnitteluErikoissuunnitteluLVIS-suunnitelmatPelastussuunnitteluKilpailuttaminenRakennuttaminenNeuvottelutSopimuksetTyömaakokouksettarhat <strong>ja</strong> laitumet sekä riittävät lii<strong>kunta</strong>mahdollisuudetparantavat hevosten hyvinvointia. Hyvin suunniteltutoimintaympäristö lisää työn tehokkuutta, vähentäätapaturmariskiä <strong>ja</strong> parantaa viihtyisyyttä <strong>ja</strong> työssä <strong>ja</strong>ksamista.Myös mahdolliset tulevaisuuden laajennustarpeeton hyvä ottaa huomioon alusta saakka.5.4 Hevonen liikkuuHevosharrastukseen <strong>ja</strong> -urheiluun liittyy olennaisestitarve <strong>ja</strong> halu liikkua tallialueiden ulkopuolella. Hevosenkanssa halutaan harrastaa luonnonläheisesti. Mielekkääksitämän tekee mahdollisuus liikkua rat sain taia<strong>ja</strong>en maastossa <strong>ja</strong> erilaisilla reiteillä. Mahdollisuusvaihtelevaan lii<strong>kunta</strong>an edistää myös hevosen hyvinvointia.ValvontaRakennusvalvontaan ennen töiden aloittamistaPa<strong>ja</strong>kuvat rakenteiden toimitta<strong>ja</strong>lle54 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
yr14013246.54.44547.83147744550182419295048.437.8kt52.546.845.550.842.6102537.828694066128132749.449.24895-2:35201620 kV20 kV50.27112830481014311421521622950.348348.741.9kr43.9763852.647.71:2453218586264750643772550.450.853M6031:3161:2951:2627895-2:34740.64.4524784405021720247346601741kr351.847.850.650.75150.450181645.546.748.1154456148654043.852504.950.441:624895-2:349.071:2627M601Kulkuyhteysrasite 6m610311:294M50451:29234 353 3250.347.741.046.250.44548.450.6885349.3505245474.952.153.248.923549.8483052.343.248.648.650.948.440.1492051.048.89kr22-9901-051.348.649.449.251.353944352.452.447.751.153.0ajo47.848.710kr4.442.5522153.052.74323152.31973149.24528kt20147Poikkitie550.848.0294552.2101:624643.9606548.71:29347.6561251840.443.4211:31645.55753.8829348.248.017147.456.18657.623121:2627895-2:3131247.35346.442.711218M601213814522-9901-024.45343.543.8550241.15033246.0541345.91-9901-02004046.847.654.041.919645.146.547.551445.543.2940302504.257.156.3485648594814531845.446.257.248.447.32034243.947.154.32874.34547.050142205615M50331:17664720 kV40.147.55243.043.7220647.75347.746.1573146.5525243.61647.253147.546.947.2504M6031:24247M60143.44852.752.5141184924.355047.947.548.852.520 kV251.651.4103M6021:17675049.5174.350171694068181:17675348.31550521:68454915M501504548.043.891942.553.452.51732143.744.51641M601164353.252.51547525120 kV5251:677520 kV48.51012142203525501319901558412M502525052.25.041.64545.41M6026105M aseutuopistoyr5.241.748.748.3 49.250.851.551.648.741.741.553.648.749.349.649.053.620 kV58.7j52.7554.753.05248.358.452.9141.5342.110531-9901-0522M50249.441.252.852.76145029452.743.8134549.75353.3565242.4953.043.5yr50.6102541.524848305049.6120 kV3750535014841.941.9 41.94.051.050.152.356.442.443.052.451.343.242.152.246.546.450.73144851.150.326ar47.243.54894749.7933242.442.450.841.65643.145.41052.44.246.848.0291:6818M50150.39747.248.15152.2342.21777617yr5247.91-9901-0447.51547.651.052.33451.01347.3kt3182742.74.18184.847.1 48.350.843.051.022-9901-098161333359M aseutuopistoktar28197M aseutuopisto51.352.249.850.543.847.852.343.948.15247.310650.851.45049482548.348.147.5971043.646.4j1247.948.49243201543.3249.243.447.651148.71447.6120 kV484551.443.41651.154.891ar5051.1j136kt211-9901-043.851.349.943.143.049.543.550.143.8kt100022841248.343.443.750.55.645.347.948.952ar4651.348.61:6811:24650.91-9901-0920 kV851.351.05043.85143.951.243.945.353.750.8534551.652.7267525151.049.96768948.525524.23543.85052.56591:6841:682241:262750.548.75046.950.845.81:276551.54.551.352.3505242362343.947451.151.2143.8kt812022-9903-650531yr551.050M6044845.3M6011 045.246.546.523849.750.5251.657.95741100044848.351.34.61015258472345.558.749.524012213214.1pp1310003505.558.457.856.746.352.3521023 744.35.5749.51256.3464.949.750.052.246.046.845.354.7553.74.34.349.75446.4M aseutuopisto52461M60545.25052.452.618262749.550.449.65045.11:2627131951248.550113414650.148.948.42046.63450.146.146.23025352147.7648.5245.74.61721j101847.0948.4484848.8545.248.012163464Kulkuoikeusrasite45722091047.545.945.748.5148.91031494722-9903-545.948.3104310161045,322-9903-447.2100055751M6065964,9491949.83247.51549.548.34745.34648.049.51059022147.79247.5648.87846.6248471:27734745,648.84748.11548.4345.63245648.5142106M60234822-9901-048.245,648.5820043848.01269406945,6452494713445,5220771498243212231622-9903-349.246.7221047.4 46.847.546.847722-9901-048.84846.746.348.5653411516CasePaikalliset rakennusmääräyksetTeksti: Auli TeppinenSuomessa on erittäin vähän hevosia tuhatta asukastatai hehtaaria kohden verrattuna moneen muuhunEU-maahan:• 14,6 hevosta/1 000 asukasta <strong>ja</strong> 2,3hevosta/1 000 ha.Vastaavat lukemat ovat esimerkiksi Ruotsissa <strong>ja</strong>Tanskassa moninkertaiset:• Ruotsissa 30,9 hevosta/1 000 asukasta <strong>ja</strong> 6,2hevosta / 1 000 ha,• Tanskassa 27,6 hevosta/1 000 asukasta <strong>ja</strong> 34,8hevosta/1 000 hehtaaria.Hevostalous on pääomaa vaativaa toimintaa <strong>ja</strong> suomalaisethevosalan yritykset ovat pienyrityksiä, jotkayrittäjän lisäksi työllistävät keskimäärin 1 – 2 henkilöä.Suurien pääomainvestointien vuoksi hevosyritystenliikevaihto täytyy saada riittävän suureksi, jotta toimintaon kannattavaa. Tämä edellyttää hevosalanpalveluyrityksiltä hyvää si<strong>ja</strong>intia lähellä asiakkaita.Kuntien maankäytön oh<strong>ja</strong>ustoimenpiteistä voi ollaseurauksena se, että yksittäisten yritysten toiminnastatulee käytännössä kannattamatonta. Mikälikaikista tallialueen rakennuksista edellytetään 250metrin suo<strong>ja</strong>etäisyyttä naapuriin, vaatii tämä käytännössäyrittäjältä kokonaispinta-alaltaan noin 50hehtaarin kokoista tonttia pienellekin tallille. Maankäyttö-<strong>ja</strong> rakennuslain (132/1999) mukaan alueidenkäytön suunnittelulla on tarkoitus edistäämuun muas sa luonnon monimuotoisuutta, ympäristönsuojelua,elinkeinoelämän toimintaedellytyksiäsekä yhdyskuntien toimivuutta <strong>ja</strong> hyvää rakentamista. Talliyritys asemakaava-alueelle. Tälle 34 000 m 2tontille on kunnan asemakaavassa hyväksyttylisärakennusoikeutta noin 3 800 kem 2 . Alueelleon suunnitelmissa sijoittaa 40 – 45 ratsuhevostasekä maneesi, kenttä ym. tilat. Viereen onkaavoitettu asuinalueita (ympyrän säde 100 m).Asemakaavapiirros: Järvenpään kaupunki.ValkamatieTervanokantieSibeliuksenväyläSibeliuksenväyläTervanokantie Talliyritys, joka on perustettu asuinalueen viereenViikissä, Helsingissä. Tallin vasemmalla puolellapalstaviljelmäalue, lähimpiin AKasuinrakennuksiinmatkaaKESKUSAORnoin 130 AR-9 m, tarhoista vielä lyhyemmätJärvenpäässä 21.3.20131SÄVELPUISTOKaupungingeodeettimatkat. Karttapoh<strong>ja</strong>n lähde: MaanmittauslaitoksenJukka Laitila0 10 20 30 40 50avoin aineisto100AinolankatuSibeliuksenväyläSibeliuksenväylä20 kVSipoontieAinolantie20 kVSipoontie20 kV20 kV20 kVJuholankatu20 kVKulkurasite, vesi-, viemäri- <strong>ja</strong> sadevesiviemärijohtoras. 2m4m leveä rasite tietä, vesi- <strong>ja</strong> viemärijohtoa varten.VPEV-5/s-12jvKYLÄNALUNENP-2/s-13sr-8sr-82236V-1/s-10pJUHOLANPELTOYL-9/s-13p sr-8AP-161800 pkIIjvp2235VLV-1/s-12ARK-10REHTORINPELTO3000t 300APY-1 I-IIu2/31200AP-16/vät 100I-IIu2/3sr-8to 10%AOTY-3 P-3/s-13jvsr-9 2206 sr-9V-1V-1/s-13/s-12upJUHOLANPELTOSONNI GREYN AUKIO67060002234VK-1sr-9AOTY-3POLLENPUISTOV-1/s-12/s-13YLIOPETTAJANKOULUTILANPELTO2233VP-7 PUUTARHAAPY-1/s-121600jv2232t 100to 10%II-IIu2/3mu-1ARK-10VK-12900a 2231t 200II-IIu2/3sr-82231MANSIKINPUISTO 2228a 2231LPAARK-10 V-1(2228,2229,2232,2233)1600YO-122229 t 100 /s-1222II-IIu2/3 rpP-1/s-13manARK-10 a 22313860sr-8LEPOLA2400t 200IjvII-IIu2/3sr-8 LP AOTY-32230sr-8a 2231MAAMIEHENPELTOAL-50/s-13/s-131100sr-9V-1/s-12sr-9pak 2227psr(2230)LEHTORIENMÄEN PUUTARHAkah602227V-1/s-12vs-1NAVETANMÄKItARK-10VP-7/s-12502800rprpt 2006705700IIjvsr-8200MALLITILAN METSÄ2222vs-2AO-41KETTUMETSÄsr-8200t 20300vs-1 t 3022193as-hIu2/3 AO-412226200t 30sr-8AOTY-32221Iu2/3/s-13 150vs-1AP-191825sr-8KOKKOKALLIOp60t 200IIVSSmu-12223jv150V /s-12HARAVAt 40YY-4MALLITILAN METSÄI-Iu1/22500ARK-10 ARK-10vs-22200 2600I-II2220 t 200t 200a 2224ARK-10II-IIIII-IIIsr-8222421002225t 200IIIIIILPAII-IIIsr-8(2223)IIIAOTY-3/s-13mu-1aAINOLANVÄYLÄLTaya-5a-5a-5EV EVAO-2AO-2V-1AR-23 AR-23 AR-23/s-10IIVL-1LP-2VPt60t 20230SIBELIUKSENVÄYLÄtt500MALLITILANPOLKUtKUSKINPOLKU140AINOLANKATUpp/tLEPOLAN PUISTOKATUAINOLANTIE2560000pp/tREHTORINKATUIu1/2420VERSTASPOLKUttKARJAKONPOLKUMAAMIEHENKATUSIPOONTIE4020KOSTEIKKOPOLKU270Iu1/2ajoIt40t100III 1/2IIIIV1850UUNON RAITTIYLIOPETTAJANKATUKARJAKONKATUtImu-1LAINAN KATU60ppLEHTORINKATUIII293I-IIas100Ipp120 IIIII275I140UUNONRAITTIMAAMIEHENKATUVERSTASPIHANKATUt40ppIpp/ttt20 kV2040020ppIu1/2KARELIAPOLKUppKansakoulunkatuPOLLENPOLKUPUIMALANPOLKUPoikkitie20 kVMANSIKINPOLKUppppKETUNPOLKUAinolantieHARAVANVARSI2560300+66.00KANALANPOLKUIIII<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>AURAas 250PALSTAPOLKUpp/ht 650ppAKANALUONNOTTARENPOLKUt 1000KARHISipoontiePoh<strong>ja</strong>kartta täyttää kaavoitusmittauksista annetun asetuksen(1284/99) vaatimukset <strong>ja</strong> on a<strong>ja</strong>n tasalla.pppp20 kVppHARAVAPOLKUMYRSKYKATURIIHIPOLKUVLappLepolanväyläHEVOSTALOUS YHDYSKUNTASUUNNITTELUSSA JA RAKENTAMISESSAASEMAKAAVAMERKAP-19APY-1ARK-10 0103210ASUINKERROSTALOJENAO-41 0104041ERILLISPIENTALOJEN KOR550102019ASUINPIENTALOJEN KOKorttelialueelle voidaasumistarkoituksiin.Asemakaavaan merkpalvelutiloiksi, joissaJulkisivut <strong>ja</strong> kaikki raympäristön, kaupunkjulkisivuvärityksen tupääasiallisena materkalteva katto. TalousTonteille on varattavvähintään 15% asuinRakentamatta jäävälistutettava puita <strong>ja</strong> pTontille on varattava- erillispientalot 2 a- kytketyt pientalot 1Pyöräpaikko<strong>ja</strong> tuleevarastoon tai katokse0102906ASUIN- JA PALVELURAKKorttelialue voidaan rvaatimukset hyvästäPihan oleskelu- <strong>ja</strong> leiA-painotetun ekvivale22-7) 45 dB.Rakennuksen julkisivuhuomiota ympäristön,tulee olla vaihtelevuutilmeeseen.Tontille tai asemakaavvähintään 1,5 ap/ asu1 ap/työntekijä <strong>ja</strong> 1 aTontilla olevat autopaPyöräpaikko<strong>ja</strong> tulee okerroksen varastoon tKorttelialueelle voidaaasuinrakennuksia yhteAsemakaavaan merkitpalvelutiloiksi, joissa hJulkisivut <strong>ja</strong> kaikki rakympäristön, kaupunkikvaihtelevaa, julkisivutRakennusten julkisivujellei muu ratkaisu oleRakennuksissa tulee oTonteille on varattavavähintään 15 % asuinhRakentamatta jäävälleistutettava puita <strong>ja</strong> pePihan oleskelu- <strong>ja</strong> leikA-painotetun ekvivale22-7) 50 dB. RakennudB. Liike- <strong>ja</strong> toimistohTontille tai asemakaavautopaikka/asunto + 1muusta piha-alueestatulee sijoittaa maantasKorttelialueelle saa rakeYhteen kerrokseen saaasuinrakennusoikeudestaAsemakaavaan merkitypalvelutiloiksi, joissa haJulkisivut <strong>ja</strong> kaikki rakeympäristön, kaupunkikutulee sopeutua alueen imateriaalina tulee käyttRakennuksen asuinhuoPihan oleskelu- <strong>ja</strong> leikkA-painotetun ekvivalen22-7) 50 dB. RakennusdB. Liike- <strong>ja</strong> toimistohuTontille on varattava au
CaseHEVOSTALOUS YHDYSKUNTASUUNNITTELUSSA JA RAKENTAMISESSAOnnistunut tallirakennusprojekti - Oulunsalon ratsastuskoulu oyTeksti: Satu HaapakoskiOulunsalon ratsastuskoulu oy on toukokuussa 2007 toimintansa aloittanut Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliiton laatukriteerittäyttävä ratsastuskoulu, joka si<strong>ja</strong>itsee Oulunsalossa Oulussa. yrittäjinä toimivat Helena <strong>ja</strong> Kari Mattila.Mattilat saivat idean ratsastuskoulun perustamisesta tammikuussa 2006. Sopivan paikan löytämiseksi hän ottiyhteyttä useisiin kuntiin <strong>ja</strong> yksityisiin tahoihin Oulun lähialueella. Oulunsalon <strong>kunta</strong> (nykyään osa Oulua) toivottiuuden pienyrityksen avosylin tervetulleeksi <strong>ja</strong> tarjosi yritykselle vuokratonttia uuden asuinalueen kyljestä, jostayrittäjäperheelle varattiin tontti myös asuinrakennusta varten.Sijoittumispäätöksen synnyttyä prosessi eteni vauhdilla, sujuvasti <strong>ja</strong> suunnitellulla tavalla. Alueelle tehtiin tarvittavatkaavamuutokset <strong>ja</strong> rakennusluvat hyväksyttiin poikkeamapäätöksillä. Perheen asunto rakennettiin syksyn<strong>ja</strong> alkutalven aikana. Tallin rakentaminen aloitettiin tammikuussa 2007 <strong>ja</strong> ratsastuskoulun ava<strong>ja</strong>isia vietettiin19.5.2007.Ratsastuskoulun alue <strong>ja</strong> tilat suunniteltiin <strong>ja</strong> rakennettiin parhaiten käyttötarkoitusta vastaavaksi. Mallia haettiinmuualta, mutta tärkeimmät suunnittelut tehtiin omiin tarpeisiin, kokeneita asiantuntijoita apuna käyttäen. Tärkeitävaatimuksia tallille <strong>ja</strong> tiloille olivat muun muassa laumatarhaus kahden hehtaarin tarhassa, hevosten suorapääsy tallista tarhaan, soveltuva valaistus, koneellinen automaatti-ilmastointi, valvontajärjestelmät, maatasoonupotettu lantala sekä turvallisuuden huomioon ottaminen muun muassa rakenteellisissa ratkaisuissa <strong>ja</strong> alueen liikenteensuunnittelussa. Toteutus tapahtui suunnitelmien mukaisesti.Yhteistyö kunnan kanssa on sujunut hyvin myös toiminnan käynnistymisen jälkeen. Yhteistyössä on muun muassarakennettu ratsastusreitti tallilta maastoon, laajennettu tallia kesällä 2009 <strong>ja</strong> vuokrattu kunnalta lisäalue keväällä2010.Yrittäjien oma kokemus on, että kuntien suhtautumisessa hevosalaan on suuria ero<strong>ja</strong>. Monesti kriittinen suhtautuminensaattaa toki johtua myös hevosalan toimijoista itsestään. Mattiloiden tapauksessa useat kunnat Oulun lähialueellaeivät innostuneet yhteistyöstä joko lainkaan tai tahtoivat sijoittaa tallin yrittäjän mielestä epäsopivaanpaikkaan. Tällöin ratsastuskoulu nähtiin ennemminkin lähiympäristöä häiritsevänä ongelmana kuin lii<strong>kunta</strong>palvelu<strong>ja</strong>tarjoavana yrityksenä. Vinkkinä tallirakentamista suunnittelevalle Mattilat sanovatkin, että huonoa ratkaisuaei pidä hyväksyä, sillä alkuvaiheessa tehty huono päätös saattaa kulkea mukana yrityksen koko elinkaaren a<strong>ja</strong>n.Lisätieto<strong>ja</strong> www.oulunsalonratsastuskoulu.fi.Sinällään yleisillä teillä on luvallista liikkua myös ratsaintai hevosajoneuvolla niitä koskevia liikennesääntöjänoudattaen. Tieliikennelain (46 §) mukaan tielläkuljetettavat hevoset on pidettävä kytkettyinä eivätkäne saa aiheuttaa vaaraa tai kohtuutonta haittaa liikenteelle.Ratsasta<strong>ja</strong>n <strong>ja</strong> eläimen kuljetta<strong>ja</strong>n on myös soveltuvinosin noudatettava ajoneuvon kuljetta<strong>ja</strong>a koskeviasäännöksiä. Maantiellä tulee aina ratsastaa tienoikealla puolella, mutta hevosta talutettaessa voidaankävellä tien vasenta puolta samalla tavoin kuin <strong>ja</strong>lankulki<strong>ja</strong>.Ratsastaminen on sallittua kevyen liikenteen väylällävain, mikäli se on erikseen merkitty ratsastaminensallittu -kyltillä. Ratsastaminen on järjestyslain no<strong>ja</strong>llakielletty kuntopolulla, yleiseen käyttöön kunnostetullaladulla <strong>ja</strong> urheilukentällä. Jos ratsastusta ei ole erikseensallittu kevyen liikenteen väylällä, ratsukon tuleekulkea moottoriajoneuvojen väylällä, mikä on merkittäväturvallisuusriski niin ratsukolle kuin muulle liikenteelle.Ratsastustieksi merkittyä väylää eivät saakäyttää muut kuin ratsasta<strong>ja</strong>t. Yhdistetty ratsastustie<strong>ja</strong> kevyen liikenteen väylä osoitetaan allekkain asetetuillamerkeillä <strong>ja</strong> rinnakkainen ratsastustie <strong>ja</strong> kevyenliikenteen väylä rinnakkain asetetuilla merkeillä.Hevosen vetäessä kärryjä, vaunua, rekeä yms. hevonenrinnastetaan aina kulkuneuvoon. Kulkuneuvoakoskevat samat liikennesäännöt kuin auto<strong>ja</strong>kin.Kevyen liikenteen väylällä liikkuminen kärryillä on56 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
Äimäraution hevosurheilualueelle on toteutettu valaistu hevosreitistö yhteistyöllä. Raviradan <strong>ja</strong> merenrannanvälissä kulkee nyt yhteensä viiden kilometrin verran reittejä, joille ovat tervetulleita harjoittelemaan niin ratsutkuin ravihevosetkin. Oulun kaupunki oli hankkeessa haki<strong>ja</strong>na <strong>ja</strong> osarahoitta<strong>ja</strong>na. 50 % oli ELY-keskuksen rahoitusta,loppuosa yksityisrahoitusta ratsastusseuralta <strong>ja</strong> hevosystäväinseuralta. Kaupunki on merkittävä rahoitta<strong>ja</strong> <strong>ja</strong>kokenut hanketoimi<strong>ja</strong>, joten ison hankkeen toteutus onnistui prosessina <strong>ja</strong> kaupunki hoiti kustannukset ennenhankemaksatusta. Kuva: Kaleva, Neena Kuukasjärvi.kiellettyä, vaikka väylällä olisi ratsastuksen salliva liikennemerkki.nemerkkiesitykset käsittelee <strong>ja</strong> valmistelee kunnan katujenosalta suunnitteluinsinööri.HEVOSTALOUS YHDYSKUNTASUUNNITTELUSSA JA RAKENTAMISESSARatsukko <strong>ja</strong> val<strong>ja</strong>kko saavat käyttää tilapäisesti kevyenliikenteen väylää, kun erityiset syyt siihen pakottavat(Tieliikennelaki 8§), jollei siitä aiheudu vaaraa eikähuomattavaa haittaa.Katualueilla liikennemerkeistä vastaa <strong>kunta</strong>, yleisilläteillä ELY-keskukset <strong>ja</strong> yksityisillä teillä tienhoito<strong>kunta</strong>.Luvan tilapäiseen liikennejärjestelyyn antaa katujenosalta <strong>kunta</strong> <strong>ja</strong> yleisen tien osalta ELY-keskus.Liikennemerkkimuutokset <strong>ja</strong> asukkailta tulleet liiken-Liikennemerkkien käytön yleisperiaatteena on, ettäliikennemerkkejä ei käytetä säätelemään asioita, joistaon olemassa liikennesääntö. Erityisen ongelmallisissatapauksissa, joissa hevosten <strong>ja</strong> muun liikenteenkohtaaminen voi olla yllättävää <strong>ja</strong> vaarantaa liikenneturvallisuutta,voidaan hevosista varoittavana liikennemerkkinäkäyttää muu vaara -liikennemerkkiä varustettunatekstillisellä lisäkilvellä ”ratsastajia” tai”hevosia”. Hevosista tai ratsastajista varoittavaa liikennemerkkiäei ole tieliikenneasetuksessa.HEVOSIA<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>57
HEVOSTALOUS YHDYSKUNTASUUNNITTELUSSA JA RAKENTAMISESSAReittitoimituksen proseSSiViranomaistenlausunnotTarve reitinrakentamiseenReitinpitäjän laatimareittisuunnitelmaTiedotus esityksestäKunnan ilmoitustaulu 14 vrklehti-ilmoitus14 vrkYmpäristölautakunnanpäätösPäätöksestä tiedottaminen14 vrk + lehtiAsianosaistenlausunnot14 vrkOikaisuvaatimus30 vrkLainvoimainen suunnitelmaHallinto-oikeusJokoTai• haettavavuoden kuluessareittisuunnitelmanKir<strong>ja</strong>llinenReitti- hyväksymisestäsopimustoimitusmaanomista<strong>ja</strong> /reitin pitäjäMerkitään ao. Määritellään:• alueen ra<strong>ja</strong>tkiinteistön kohdalle • karttakiinteistörekisteriin, jos • kulku <strong>ja</strong> ra<strong>ja</strong>t maastoonreitin pitäjä pyytäätarpeellisilta osin• reitillä oleva aidan portti/veräjä• korvaukset 3 kk:n kuluessa• kiinteistörekisteriinmerkitseminenLähde: Oulun seudun ympäristötoimita, ellei haittaa aiheuteta. Järjestetyn tai yksityisenkinsäännöllisen ratsastustoiminnan voi kuitenkin olettaaaiheuttavan käyttöä jo siinä määrin, että on tarpeellista<strong>ja</strong> hyvän käytöksen mukaista hankkia maanomista<strong>ja</strong>ntai tiekunnan lupa liikkumiselle. Jokamiehenoikeusei koske val<strong>ja</strong>kkoa.Hevosella liikkumiseen on tarpeen olla erillisiä, muistalii<strong>kunta</strong>muodoista erotettu<strong>ja</strong> reittejä kolmesta syystä:turvallisuusriskit kaikille osapuolille, hevostenliikkumisen aiheuttama tienpinnan kuluminen <strong>ja</strong> hevosenjätöksistä muille käyttäjille aiheutuvat haitat.Varsinaisilla hevosreiteillä tulee olla mahdollisuus liikkumiseenmyös reippaammissa askellajeissa kuten ravissa<strong>ja</strong> laukassa.Taa<strong>ja</strong>an rakennetuilla alueilla on tarpeen varata myössiirtymäreittejä tallien välille <strong>ja</strong> talleilta sallituille maastoreiteille.Näillä siirtymäreiteillä liikutaan yleensäkäynnissä <strong>ja</strong> ne voivat osin olla muiden väylien yhteydessätai läheisyydessä. Huomiota tulee kiinnittääerityisesti kohtaamisiin moottoriajoneuvojen, maastopyöräilijöiden,hiihtäjien <strong>ja</strong> moottorikelkkailijoidenkanssa. Asianmukaisin merkinnöin voidaan oh<strong>ja</strong>ta hevosillaliikkuvat käyttämään tiettyjä reittejä. Merkityilläalueilla liikuttaessa eivät myöskään muiden käyttäjienkärsimät haitat nouse valitusten aiheiksi.InfoMaaseutuyritykset-merkkiryhmässä on ratsastuspaikkaaosoittava opaste, joka on haki<strong>ja</strong>lle maksullinen.Opastelupa <strong>ja</strong> merkki haetaan ELY-keskuksesta.Ratsastaessa tai hevosta talutettaessa on voimassa jokamiehenoikeus,joka antaa mahdollisuuden oleskella<strong>ja</strong> liikkua toisen maalla tilapäisesti aiheuttamatta vahinkoatai harmia. Jokamiehenoikeudella saa myösratsastaa yksityistiellä, mikäli ratsastusta ei ole kiellettykunnan hyväksymällä liikennemerkillä. Yksityistenteiden <strong>ja</strong>tkuvaan käyttöön tulee saada lupa <strong>ja</strong> mahdollisestiosallistua tienpidon kustannuksiin.Sillä, että toimintaa harjoitetaan kaupallisessa mielessä,ei ole merkitystä jokamiehenoikeuksien kannal-Reitistöjä tarvitaan moniin tarpeisiin• Lähireitit tallien ympäristössä 3 – 10 km• Yhdysreitit tallien <strong>ja</strong> hevosurheilualueidenvälille• Vaellusreitit, tallien yhteisreitit 10 – 100 km• Reitistön leveys <strong>ja</strong> poh<strong>ja</strong> tarpeen mukaan• Poh<strong>ja</strong> riittävän pehmeä <strong>ja</strong> pitävä hevosen<strong>ja</strong>loille• Vaelluspolun leveys vähintään 1 m, laukatenvähintään 1,5 m, korkeussuunnassa 3 m• Ajotien leveys 4 m, hiittisuora ohitusmahdollisuudella15 m58 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
Reitistön perustaminen voidaan käynnistää nykytila<strong>ja</strong>tarvekartoituksella, jossa selvitetään, missä hevosillatällä hetkellä liikutaan <strong>ja</strong> missä olisi hyvä päästäliikkumaan. Alustavassa reittisuunnittelussa voidaankartoittaa hevosella liikkumiseen sopivia maapohjia<strong>ja</strong> polku<strong>ja</strong>, joilla reitin toteuttaminen olisi järkevää <strong>ja</strong>edullista ilman mittavia maanrakennustöitä.Alueilla, joilla talle<strong>ja</strong> on paljon tai joilla on ratsastuskoulu<strong>ja</strong>,on tarpeen olla myös erityisesti ratsastukseenvarattu<strong>ja</strong> reittejä. Ratsastusreittien suunnittelu soveltuuparhaiten tehtäväksi kaavoituksen yhteydessä.Reittien yksityiskohtaisesta sijoittamisesta, laadusta,käytöstä <strong>ja</strong> mahdollisista korvauksista sovitaan maanomistajienkanssa erillisillä reittisopimuksilla. Reittion myös mahdollista perustaa ulkoilureittitoimituksella(Hevostallityöryhmän raportti, ympäristöministeriö2008).CaseKuva: Hippolis, Sirpa KorhonenPerusreitistöt <strong>ja</strong> varaukset hevosreiteille tulisi merkitäyleiskaavaan <strong>ja</strong> maa<strong>kunta</strong>kaavaan. Yleiskaavamerkintäon ohjeellinen, <strong>ja</strong> toteutettavat reitit suunnitellaan erillisilläreittisuunnitelmilla tai asemakaavoituksen yhteydessä.Yleiskaavamerkintä ei vielä ole lupa rakentaareittiä tai liikkua alueella. Mikäli yleiskaavan teko onalueella vireillä, jo käytössä olevat hevosreitit sekä uusienreittien varaukset on tärkeää saada kaavaan, jottaniiden käyttö on turvattua myös <strong>ja</strong>tkossa.Suunnittelu- <strong>ja</strong> kartoitusvaiheessa kaikki kunnan hevosalantoimi<strong>ja</strong>t <strong>ja</strong> asiaan liittyvät maanomista<strong>ja</strong>t onhyödyllistä kutsua koolle <strong>ja</strong> tarkastella yhdessä kunnankanssa sopivia reittivaihtoehto<strong>ja</strong> sekä sopia reitistöistä.HEVOSTALOUS YHDYSKUNTASUUNNITTELUSSA JA RAKENTAMISESSAYksittäinen ratsukko liikkuu jokamiehen oikeudella” Ratsastus on lähtökohtaisesti jokamiehenoikeutta, mutta se voi olla maastoa tai tiestöä kuluttavaa. Jokamiehenoikeuteenperustuvan ratsastuksen määrää ei voida ennalta määrittää <strong>ja</strong> rajoittaa. Jos ratsastus aiheuttaa vähäistäsuurempaa haittaa tai häiriötä, siitä tulee sopia maanomista<strong>ja</strong>n kanssa. Haitan aiheutumiseen vaikuttaamuun muassa askellaji, vuodenaika, sää <strong>ja</strong> maapoh<strong>ja</strong>n kestävyys. Toistuva ratsastus metsämaalla voi kuluttaamaastoa <strong>ja</strong> vaurioittaa puiden juuristoa aiheuttaen esimerkiksi tyvilahon leviämistä <strong>ja</strong> muita metsätuho<strong>ja</strong>. Haitanaiheutta<strong>ja</strong> vastaa mahdollisesta haitasta.Ratsastusta varten tarvitaan usein omia erillisiä reittejä. Muuhun kuin ratsastukseen tarkoitetut ulkoilureitit eivätkäytännössä juuri sovellu ratsastukseen, koska hevosten kaviot rikkovat reitin pinnan.Lain mukaan yksityistien käyttämiseen on oltava tiekunnan tai tieosakkaiden lupa muun kuin tieosakkaan järjestämääntoimintaan, joka selvästi lisää tien kunnossapitokustannuksia. (YksTL 80.1 §). Laki yksityisistä teistä(YksTl, yksityistielaki, 358/1962) ei aiheuta muutosta siihen, mitä toisen maalle astumisesta <strong>ja</strong> siellä liikkumisestaon katsottava olevan voimassa (YksTL 4 §). Siten metsäteillä <strong>ja</strong> muilla yksityisteillä on mahdollista ratsastaajokamiehenoikeudella.Jokamiehenoikeudella tapahtuvan ratsastuksen vaikutukset maankäyttöön tulee arvioida tapauskohtaisesti. Ratsastuksentarkoituksena voi olla esimerkiksi oma käyttö, seuratoiminta tai liiketoiminta, mutta käyttötarkoituksellaei ole suoranaista merkitystä jokamiehenoikeudella toimimisen kannalta. Oleellista on, että jokamiehenoikeudellasallitusta ratsastuksesta ei aiheudu vähäistä suurempaa haittaa.” (Jokamiehenoikeudet <strong>ja</strong> toimiminentoisen alueella, ympäristöministeriö 2012).Lähde <strong>ja</strong> lisätieto<strong>ja</strong>: www.ymparisto.fi/jokamiehenoikeudet<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>59
HEVOSTALOUS YHDYSKUNTASUUNNITTELUSSA JA RAKENTAMISESSASuunnittelun seuraava vaihe on yleis- <strong>ja</strong> toteutussuunnittelu,jossa reitin tarkempi si<strong>ja</strong>inti, lin<strong>ja</strong>us <strong>ja</strong> rakentaminensuunnitellaan. Keskeistä on eri sidosryhmien,varsinkin maanomistajien, kanssa neuvotteleminen <strong>ja</strong>sopimusten tekeminen mahdollisimman varhaisessavaiheessa. Tässä yhteistyö kunnan kanssa on avainasemassa:<strong>kunta</strong> voi neuvotella maanomistajien kanssatai tarjota sopimuspoh<strong>ja</strong>mallin.Hevosille voidaan perustaa sallittu<strong>ja</strong> liikkumisreittejämyös tallin pitäjän <strong>ja</strong> maanomista<strong>ja</strong>n keskinäiselläsopimuksella. Mikäli reitistö on laajemmalla alueella,useiden maaomistajien mailla <strong>ja</strong> sille kohdentuu laajempaakäyttöä, on syytä sopia kaikkien maanomistajienkanssa keskitetysti. Näissä neuvotteluissa kunnanmukanaolo on suotavaa. Kunnan on mahdollistakäyttää myös ulkoilulain (606/1973) mukaista reittitoimitustahevosreittien perustamisessa.Varsinainen reitin rakentamisen <strong>ja</strong> toteutuksen rahoitusvoidaan hoitaa joko julkisin tai yksityisin varoin.Mikäli reitti on yleishyödyllisesti kaikkien harrastajienkäytössä, voidaan toteutukseen saada myös julkisia tukia.Reittien aikaansaamiseksi tarvitaan laa<strong>ja</strong>a yhteistyötäjulkisten <strong>ja</strong> yksityisten tahojen kesken kaikissatarveharkintaan, suunnitteluun <strong>ja</strong> toteutukseen liittyvissävaiheissa.Jos ratsasta<strong>ja</strong>lla tai tallilla ei ole riittävästi omia maitahevosella liikkumiseen <strong>ja</strong> toisten omistamia maitakäytetään jokamiehenoikeuden rajoissa, on silti hyvi-en tapojen mukaista <strong>ja</strong> ratsastusmahdollisuuden <strong>ja</strong>tkuvuudenkannalta hyvä, että kysytään ennakkoonlupa maanomistajilta. Asiasta keskusteleminen on tarpeenmyös osapuolten turvallisuuden kannalta, silläulkopuolinen ei voi tietää, minkälaista maasto on <strong>ja</strong>mitä siellä mahdollisesti tehdään, mitä koneita alueellaliikkuu jne. Maanomista<strong>ja</strong>n toimintaa hänen omallamaallaan ei myöskään saa häiritä. Varsinkin jos ratsastuslisääntyy, asioista sopiminen on luontevaa, kunliikkumisesta <strong>ja</strong> alueista on sovittu jo alun perin.Jos tallin naapuruussuhteissa tai hevosella liikkumisestakuitenkin tulee ongelmia:• Konflikte<strong>ja</strong> ei kannata päästää pitkittymään <strong>ja</strong>syvenemään.• Kustannussyistä asioita kannattaa harvoin lähteäratkaisemaan oikeusteitse.• Sovintomenettelyä voidaan hyödyntää esimerkiksiepäselvissä tilanteissa ”Sovittelu on vapaaehtoinen konfliktinhallintamenetelmä,jossa puolueeton ulkopuolinenhenkilö, sovitteli<strong>ja</strong>, auttaa riidanosapuolia erityisen sovittelu menettelynavulla löytämään molempia osapuoliatyydyttävän ratkaisun. Sovitteli<strong>ja</strong> ei ratkaiseosapuolten ongelmaa, vaan toimii sovinnonmahdollista<strong>ja</strong>na.” (Sovittelufoorumi)Lisätieto<strong>ja</strong>: Suomen Asiana<strong>ja</strong><strong>ja</strong>liiton sovitteli<strong>ja</strong>rekisteri.Mitä <strong>kunta</strong> voi tehdä?• Ottaa huomioon hevoset <strong>ja</strong> niillä liikkumisentoimiessaan teiden ylläpitäjänä <strong>ja</strong>paikallislogistiikan järjestäjänä.• Laatia reitistöjen tarvekartoituksen yhteistyössähevosalan toimijoiden kanssa.• Tarjota apua reittien kartoitukseen:karttaohjelmien <strong>ja</strong> ilmakuvien käyttö,maanomista<strong>ja</strong>tiedot, GPS:t lainaksikartoitustyöhön.• Merkitä kaavoihin tallialueiden lähiympäristönerilaiset reitistöt.• Varmistaa kaavamerkinnöin, viheryhteyksin <strong>ja</strong>liikennemerkein liikkumisen tallilta toiselle.• Toteuttaa virallisia reittitoimituksiahevosreiteille.• Toteuttaa reitistöjä osana lii<strong>kunta</strong>paikka- <strong>ja</strong>muuta rakentamista.• Toteuttaa reitistöhankkeita ulkopuolisenrahoituksen turvin (esimerkiksi EU-rahoitus).• Sopia keskitetysti yksityisteiden käytöstä.60 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
CaseYksityisteiden käyttö, YpäjäTeksti: Sanna Mäki-TuuriY päjän kunnan tekninen toimi neuvottelee sopi muksethevosreiteistä keskitetysti maanomistajien kanssa <strong>ja</strong>huoltaa reittejä tarpeen mukaan. Taustalla on 2000-luvullatoiminut FinnhorseTours-projekti, josta toimintatapaaloitettiin yhteistyössä Hevosopiston, alueenmatkailuyrittäjien <strong>ja</strong> palveluntarjoajien kanssa. Reitistöon osa Hämeen järviylängön matkailualuetta.Tekninen johta<strong>ja</strong> Jouko Käkönen kertoo hevos pitäjänätunnetun Ypäjän hevosmyönteisyydestä <strong>ja</strong> kaavoituksestaesimerkkinä muille kunnille: ”Ypäjällä on 2 500asukasta <strong>ja</strong> 600 hevosta. Ihmiset ovat niin tottuneitahevosiin, että hevosalan kannalta asiat sujuvat. Ei tulevalituksia.”Ypäjän osayleiskaavassa on 350 hehtaaria hevosalueidenosayleiskaavaa. Kevyen liikenteen väylillä on merkittyjä”hevoskaisto<strong>ja</strong>” <strong>ja</strong> teiden ali on tehty alikulku<strong>ja</strong>.Kuntaa halkovan joen ylittävä kevyen liikenteen siltaon rakennettu siten, että sen ylittäminen myös rat sain<strong>ja</strong> hevosajoneuvoilla on turvallista. Silta on rakennettuvuonna 2 000, se on puurakenteinen <strong>ja</strong> katettu <strong>ja</strong> kulkuaukonkoko on 3,5 x 3,5 m. ”Joka viides vastaantuli<strong>ja</strong>Ypäjällä on hevonen”, toteaa Käkönen. Ratsukot Poukkasillalla Loimijokea ylittämässä.Kuva: Hippolis, Sirpa KorhonenHEVOSTALOUS YHDYSKUNTASUUNNITTELUSSA JA RAKENTAMISESSA5.5 Hevosten huomioon ottaminenlii<strong>kunta</strong>paikkarakentamisessaLii<strong>kunta</strong>lain tarkoituksena (1998/1054) on edistäälii<strong>kunta</strong>a, kilpa- <strong>ja</strong> huippu-urheilua <strong>ja</strong> niihin liittyvääkansalaistoimintaa, väestön hyvinvointia <strong>ja</strong> terveyttä.Lain tarkoituksena on edistää lasten <strong>ja</strong> nuorten kasvua<strong>ja</strong> kehitystä sekä tasa-arvoa <strong>ja</strong> suvaitsevaisuutta liikunnanavulla, <strong>ja</strong> tukea kulttuurien moninaisuutta <strong>ja</strong>ympäristön kestävää kehitystä. Lii<strong>kunta</strong>lain mukaanvaltion <strong>ja</strong> kuntien tehtävänä on luoda yleiset edellytyksetliikunnalle eli vastata lii<strong>kunta</strong>paikkarakentamisenrahoituksesta <strong>ja</strong> lii<strong>kunta</strong>paikkatarjonnasta. Liikunnanjärjestämisestä vastaavat pääasiassa urheiluseurat<strong>ja</strong> lii<strong>kunta</strong>järjestöt.Lii<strong>kunta</strong>laissa on säädetty kunnille velvoitteita luodakaikille kansalaisille <strong>ja</strong> kansalaisryhmille tasa-arvoisiaedellytyksiä terveyttä edistävän liikunnan harrastamiseen.Erityisesti lapsilla <strong>ja</strong> nuorilla tulisi olla mahdollisuusharrastaa lii<strong>kunta</strong>a lähellä kotia.Lajien kirjo on laajentunut <strong>ja</strong> eri lii<strong>kunta</strong>lajit kamppailevatlii<strong>kunta</strong>paikkarakentamiseen suunnatuista määrärahoista<strong>ja</strong> tilasta yhdys<strong>kunta</strong>rakenteessa. Lii<strong>kunta</strong>paikkarakentamiseenmyönnettävillä avustuksilla edistetäänerityisesti laajojen käyttäjäryhmien tarpeisiin tarkoitettujenlii<strong>kunta</strong>paikkojen rakentamista, hankkimista, peruskor<strong>ja</strong>amista<strong>ja</strong> varustamista. Jää- <strong>ja</strong> uimahallit sekäurheilukentät rakennetaan pääosin yhteiskunnan varoin<strong>ja</strong> niitä löytyykin lähes jokaisesta taa<strong>ja</strong>masta. Myösratsastushallien <strong>ja</strong> hevosurheilureittien rakentamista onjossain määrin avustettu julkisin varoin.Hevosurheilualueet ovat kuitenkin edelleen valtaosinyksityisin varoin toteutettu<strong>ja</strong>. Ratsastuskoulut <strong>ja</strong> täysihoitotallitovat yksityisiä yrityksiä. Ratsastus seurojen<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>61
HEVOSTALOUS YHDYSKUNTASUUNNITTELUSSA JA RAKENTAMISESSAtoteuttama harraste- <strong>ja</strong> nuorisotoiminta tapahtuu pääosinnäissä yksityisten tahojen omistamissa tiloissa.Suosiotaan vuosi vuodelta kasvattava ratsastus onyksi naisten <strong>ja</strong> tyttöjen tärkeimmistä kilpailu-, lii<strong>kunta</strong><strong>ja</strong>kuntoilulajeista, <strong>ja</strong> va<strong>ja</strong>a puolet harrastajista on lapsia<strong>ja</strong> nuoria. Lii<strong>kunta</strong>lakiin voimakkaasti sisällytettytasa-arvokäsite, jolla tarkoitetaan myös sukupuoltenvälistä tasa-arvoa, ei hevosurheilun näkökulmasta kuitenkaanaina toteudu yhteiskunnallisessa lii<strong>kunta</strong>paikkarakentamisessa.Katso lisää kohdasta 7.7.2 Kuntientuki ratsastuskouluille.Ratsukko Äimäraution hevosreitillä.Kuva: Kaleva, Jarmo KontiainenCaseKuntien velvollisuus koskien ratsastusharrastustaRatsastusseura pyysi tasa-arvovaltuutetun lausuntoa siitä, oliko seuraa syrjitty, kun lääninhallitus ei ollut myöntänytsille valtionavustusta sosiaalitilojen rakentamiseen. Samanaikaisesti lääninhallitus oli myöntänyt avustustakahdelle jäähallille muun muassa sosiaalitilojen rakentamiseen. Ratsastusseura katsoi, että lääninhallituksenpäätöksellä oli syrjitty naisten <strong>ja</strong> tyttöjen harrastamaa urheilua verrattuna miesten <strong>ja</strong> poikien jääkiekkoharrastukseen,jota jäähallit leimallisesti tukevat. Vaikutti siltä, että keskeisin ero jäähallien <strong>ja</strong> ratsastushallin välillä oli ollutkunnan määräämisvalta jäähalleissa. Tämä kunnan määräämisvallan painottaminen lii<strong>kunta</strong>paikka-avustuksia<strong>ja</strong>ettaessa perustuu lii<strong>kunta</strong>lakiin.Tasa-arvovaltuutettu Päivi Romanov on ottanut kantaa (13.9.2006; Dnro 5/51/04) kunnan velvollisuuksiin ratsastusharrastuksenosalta. Tasa-arvovaltuutettu toteaa olevan pohdinnan arvoista, onko julkinen avustuspolitiikkaa<strong>ja</strong>nut naiset käytännössä tilanteeseen, että heidän on pitänyt perustaa lii<strong>kunta</strong>paikko<strong>ja</strong> yksityisillä varoilla päästäkseenharrastamaan haluamaansa lii<strong>kunta</strong>a. Tästä on seurannut, että naisten harrastamat lajit jäävät avustustenulkopuolelle, koska niiden harrastuspaikat eivät ole kuntien määräysvallassa. Avustusten myöntämisperusteitaolisi arvioitava myös sukupuolten välisen tasa-arvon toteutumisen näkökulmasta.Tasa-arvovaltuutettu pitää tärkeänä, että yhteis<strong>kunta</strong> tukee tasapuolisesti sekä tyttöjen <strong>ja</strong> naisten että poikien <strong>ja</strong>miesten urheilu- <strong>ja</strong> lii<strong>kunta</strong>harrastuksia. Naisten <strong>ja</strong> miesten välisen tasa-arvon kannalta on tärkeää, että naisilla <strong>ja</strong>miehillä on yhdenvertaiset mahdollisuudet harrastaa urheilua <strong>ja</strong> lii<strong>kunta</strong>a, saada asiantuntevaa valmennusta sekäosallistua kilpailuihin. Vaatimukset yhdenvertaisuuden toteutumisesta tulee ottaa huomioon kaikessa urheilu- <strong>ja</strong>lii<strong>kunta</strong>toimintaan liittyvässä päätöksenteossa. Tasa-arvovaltuutettu huomauttaa, että julkinen lii<strong>kunta</strong>paikkarakentaminenpalvelee enemmän miesten <strong>ja</strong> poikien lii<strong>kunta</strong>a, kun taas naiset käyttävät yksityisten yritysten lii<strong>kunta</strong>palvelu<strong>ja</strong>huomattavasti enemmän kuin miehet. Tasa-arvovaltuutettu toteaa, että lii<strong>kunta</strong>lain tarkoituksena onliikunnan avulla muun muassa edistää tasa-arvoa.Tasa-arvovaltuutettu toteaa, että lääninhallitus oli käyttänyt avustuksista päättäessään harkintavaltaa, joka sillälii<strong>kunta</strong>lain mukaan on. Tasa-arvovaltuutettu kehottaa lääninhallitusta kuitenkin <strong>ja</strong>tkossa ottamaan huomioonmyös sukupuolten väliseen tasa-arvoon liittyvät näkökohdat selkeästi <strong>ja</strong> avoimesti. Valtionapupäätösten saajiavalittaessa <strong>ja</strong> avustuspäätösten perusteluissa tulisi <strong>ja</strong>tkossa tuoda esille myös tasa-arvon edistämisen näkökulmatasa-arvolain velvoittamalla tavalla.Lähde <strong>ja</strong> lisätieto<strong>ja</strong>: www.tasa-arvo.fi/tasa-arvovaltuutettu/lausunto<strong>ja</strong>/2006-200862 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
Mitä <strong>kunta</strong> voi tehdä?• Selvittää hevosharrastajien määriä sekä erisukupuolten osuutta hevosurheilussa <strong>ja</strong> muissalajeissa.• Varmistaa hevosurheilun <strong>ja</strong> naisvaltaisten lajien,ml. kilpaurheilu, tukeminen lii<strong>kunta</strong>paikkojenrakentamiseen <strong>ja</strong> kunnossapitoon oh<strong>ja</strong>tullarahoituksella.• Etsiä <strong>ja</strong> hyödyntää muita mahdollisiajulkisia rahoituskeino<strong>ja</strong> (esimerkiksi EUrahoitus)hevosurheilualueiden <strong>ja</strong> reitistöjenrakentamiseen.Lähteet <strong>ja</strong> lisätietoaAiraksinen, S. & Heiskanen, M-L. 2008. Tallien toimintaympäristöt<strong>ja</strong> tilantarvevaatimukset. Hevostietokeskuksenjulkaisu<strong>ja</strong> 9.Hevostallityöryhmän raportti. Ympäristöministeriö,2008.Holm, S. 2002. Liikuttaako sukupuolten tasa-arvo? TapaustutkimusSLU:n tasa-arvoprojektien toteutumisestalii<strong>kunta</strong>järjestöissä 1995–2000. Jyväskylän yliopisto.Muukka, L. 2004. Vantaan ratsastusreittien <strong>ja</strong> -keskustentarveselvitys. Vantaan kaupunki.Oulunsalon ratsastuskoulu oy, www.oulunsalonratsastuskoulu.fi.Ra<strong>ja</strong>niemi, V. 2005. Lii<strong>kunta</strong>paikkarakentaminen <strong>ja</strong>maankäytön suunnittelu: Tutkimus eri väestöryhmättasapuolisesti huomioon ottavasta lii<strong>kunta</strong>paikkasuunnittelusta<strong>ja</strong> sen kytkemisestä maankäyttö- <strong>ja</strong>rakennuslain mukaiseen kaavoitukseen. Jyväskylänyliopisto.Ratsastuskeskusten suunnittelu- <strong>ja</strong> rakentamisopas.Opetusministeriön lii<strong>kunta</strong>paikkajulkaisu no 86. Rakennustietooy. 2005.Siltanen, S. 2007. Hevostalous maankäytön suunnittelussa,esimerkkinä Nurmi-Sorilan osayleiskaavaalue.Teknillinen korkeakoulu, Arkkitehtiosasto.Suomen Sovittelufoorumi, www.ssf-ffm.comTuunanen, P., Tarasti, M., Rautiainen A. 2012. Jokamiehenoikeudet<strong>ja</strong> toimiminen toisen alueella. Lainsäädäntöä<strong>ja</strong> hyviä käytäntöjä. Suomen ympäristö30/2012. Ympäristöministeriö. http://hdl.handle.net/10138/38797.• Varmistaa maankäytön suunnittelulla, ettähevosurheilualueita si<strong>ja</strong>itsee kohtuullisellaetäisyydellä asuinalueista <strong>ja</strong> julkistenkulkuyhteyksien päässä, jolloin myös lasten <strong>ja</strong>nuorten harrastaminen mahdollistuu.• Selvittää, voidaanko eri lajien väliselläyhteistyöllä <strong>ja</strong>/tai yhteisalueilla toteuttaatai tukea myös hevsharrastuspalveluidensaatavuutta.Vägledning för planering för och invid djurhållning,Regeringsuppdrag, Rapport 2011:6Ympäristöhallinnon internetmateriaalitwww.finlex.fiwww.hippolis.fi/innohorse, nettityökalu tallin turvallisuuden,ympäristöasioiden <strong>ja</strong> laitumien hoitoon <strong>ja</strong>nykytilan arviointiin.www.hippolis.fi/lainsaadanto, suoraan hevosalaa koskettavalainsäädäntö.www.ymparisto.fiLait, joihin tässä luvussa viitataanAsetus maataloudesta peräisin olevien nitraattien vesiinpääsyn rajoittamisesta 931/2000Asetus talousjätevesien käsittelystä vesihuoltolaitostenviemäriverkostojen ulkopuolisilla alueilla 209/2011Eläinsuojelulaki 247/1996Lii<strong>kunta</strong>laki 1054/1998Maa- <strong>ja</strong> metsätalousministeriön asetus tuettavaa rakentamistakoskevista hevostalousrakennusten rakennusteknisistä<strong>ja</strong> toiminnallisista vaatimuksista764/2009Maankäyttö- <strong>ja</strong> rakennuslaki 132/1999Terveydensuojelulaki 763/1994Tieliikennelaki 267/1981Ulkoilulaki 606/1973Valtioneuvoston asetus hevosten suojelusta10.6.2010/588 <strong>ja</strong> täsmennys 24.10.2013Yksityistielaki, 358/1962Ympäristönsuojelulaki 86/2000HEVOSTALOUS YHDYSKUNTASUUNNITTELUSSA JA RAKENTAMISESSA<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>63
6 HEVOStalouS <strong>ja</strong> YMpäriSTÖSusanna SärkijärviYmpäristöasiat ovat nousseet viime vuosina yhäenemmän huomion kohteeksi yhteiskunnallisen keskustelunkohdistuessa tiiviimmin kestävän kehityksenedistämiseen. Myös voimakkaasti kasvavalla hevosalallariittää edelleen tekemistä. Erikokoisia talle<strong>ja</strong>rakennetaan <strong>ja</strong> vanho<strong>ja</strong> rakennuksia peruskor<strong>ja</strong>taanhevosten käyttöön. Monesti kiinnostus tallinpitoonlähtee harrastuspoh<strong>ja</strong>lta eikä kaikkia ympäristöasioitaosata ottaa aluksi huomioon. Osittain tästä asiantuntemuksenpuutteesta on aiheutunut lieveilmiöitä niinhevosten hyvinvoinnin kuin ympäristönhoidon kannalta.Toisaalta hevosalan ulkopuolelta yrityksiin kohdistuvienvaatimusten olisi pysyttävä kohtuullisina <strong>ja</strong>käytännönläheisinä. Hevosmäärän <strong>ja</strong> -harrastuksen lisääntymisentulisi joka tapauksessa tapahtua ensisi<strong>ja</strong>isestihevosen <strong>ja</strong> ympäristön hyvinvoinnin ehdoilla.6.1 Hevostalouden ympäristöimagoYmpäristönsuojelun lainsäädäntö <strong>ja</strong> ohjeisto ovat <strong>ja</strong>tkuvastikiristyneet. Suurin osa laiminlyönneistä johtuneetietämättömyydestä, eikä valvova viranomainenkaanole aina a<strong>ja</strong>n tasalla. Toisaalta hevosalan ontärkeää nähdä ympäristönsuojelun lisääntyvä merkitys<strong>ja</strong> ryhtyä myös vapaaehtoisiin toimenpiteisiin. Ympäristönsuojeluon pitkälti myös imagokysymys <strong>ja</strong> tuohevostaloudesta vastuullisena elinkeinona positiivistaviestiä yhteis<strong>kunta</strong>an. Monet ympäristönsuojelutoimetlisäävät turvallisuutta <strong>ja</strong> hevosten hyvinvointia.Kuva: Petri VolanenMyös tallien asiakkaiden tietoisuus ympäristönhoidontärkeydestä on lisääntynyt, <strong>ja</strong> talliympäristön viihtyisyysvaikuttaa kuluttajien päätöksentekoon. Talliympäristönaikaansaama mielikuva on oleellinen osatallikokemusta. Siisti ympäristö (rakennukset, aidat,lantala, nurkat) luo kuvan hyvin hoidetusta <strong>ja</strong> tehokkaastahevosalan yrityksestä. Hevonen ei kaipaa valkoiseksimaalattu<strong>ja</strong> nurkkalauto<strong>ja</strong> eikä ole takeita siitä,että hevonen voi hyvin vain kauniissa ympäristössä.Hevonen on edelleenkin eläin, <strong>ja</strong> sen inhimillistämistäon varottava – hevonen saattaa hyvinkin olla onnellisempiulkona vesisateessa kuin sisällä karsinassa.6.2 Hevostalli tarvitsee tilaa<strong>Hevoset</strong> sijoittuvat sinne, missä ihmisetkin ovat, lähelleasutuskeskuksia, missä maa on kallista <strong>ja</strong> rakennuskantaennestään tiivistä. Tämä luo edellytyksiä ongelmiensynnylle. Hevonen <strong>ja</strong> hevosenpitoon liittyvättoiminnot tarvitsevat paljon tilaa ympärilleen. Väljätpiha-alueet ovat myös turvallisuustekijä. Talleillesuuntautuva liikenne (vieraili<strong>ja</strong>t, asiakkaat, hevosenomista<strong>ja</strong>t)tarvitsee pysäköintitilaa <strong>ja</strong> tavaraliikenneriittävän leveät <strong>ja</strong> kestävät reitit (esimerkiksi hevosautot,heinäkuormat, lantahuolto). Rehujen, lannan <strong>ja</strong>kuivikkeiden varastointi edellyttää riittävän suuria varastotilo<strong>ja</strong>tallin välittömässä läheisyydessä. Onnistunuttoimintaympäristön suunnittelu vaikuttaa myöstyön tehokkuuteen, vähentää tapaturmariskiä <strong>ja</strong> parantaaviihtyvyyttä <strong>ja</strong> työssä <strong>ja</strong>ksamista.Myös toiminnan laajentumiselle on hyvä varata tilaa.Syntyy uusia tarpeita: ratsutalleilla maneesin rakentaminensaattaa tulla a<strong>ja</strong>nkohtaiseksi <strong>ja</strong> ravitalleilla ovatyleistymässä hevosten kävelykoneet. Oleellinen osatalliympäristöä ovat myös hevosten ulkoiluun varatutalueet, vähintään ulkoilutarha/-tarhat <strong>ja</strong> parhaassa tapauksessamyös laidunalueita. On hyvä miettiä myössitä, miten tallialueen ulkopuolella liikutaan. Joudutaankoravihevosten valmennukseen käyttämään yleisiäteitä? Halutaanko ratsujen kanssa liikkua maastossavai tarvitaanko kenties yhteys lähitallille, jostavaikkapa se maneesi löytyy?6.3 Hevostalouden ympäristönäkökohdat– LantahuoltoHevostalouden ympäristönäkökohdat ovat pitkältisamo<strong>ja</strong> kuin minkä tahansa muun kotieläintalouden.Suurimman kokonaisuuden muodostaa lantahuolto,joka materiaalivirtojen muodossa käsittää rehut,<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong> 65
HEVOSTALOUS JA YMPÄRISTÖkuivikkeet <strong>ja</strong> lannan. Tallille saapuu ravinteita rehujen<strong>ja</strong> kuivikkeiden muodossa, <strong>ja</strong> ne poistuvat kuivikelannassa.Parhaassa tapauksessa ravinteet kiertävät omantallin alueella eli rehut tuotetaan osittain lannasta saatavienravinteiden avulla. Suurella osalla talleista eikuitenkaan enää nykyään ole omaa rehuntuotantoaeikä myöskään peltoa, missä lanta voidaan hyödyntää.Lannan ravinteiden hyödyntämisen kasvinviljelyksessätulee kuitenkin edelleen olla ensisi<strong>ja</strong>isena tavoitteenaympäristön kannalta. Tällöin lantaa luovutetaantallilta hyötykäyttöön.Hevostallien lantahuolto saa aina hyvin paljon huomiota,mutta jos se on asianmukaisesti järjestetty, ovatmyös ravinteet hallinnassa. Osa ravinteista saattaa kuitenkinpäätyä esimerkiksi ulkoilutarhoihin rehujätteiden<strong>ja</strong> sonnan muodossa, jolloin ne eivät aina ole hallinnassa,vaan vaarassa huuhtoutua ympäristöön. Tätäennaltaehkäistään sääolosuhteiden mukaan siivoamallatarha-alueita tai vaihtamalla maa-aineksia ajoittain.Lainsäädäntö edellyttää jokaiselta tallilta toimivaa,järjestettyä lannankäsittelyä. Lainsäädännössä lantamääritellään jätteeksi <strong>ja</strong> se on eläinperäinen sivutuote.Lantahuollon kannalta keskeisimmät vaatimukseton esitetty ns. nitraattiasetuksessa (931/2000),joka on valtioneuvoston asetus maataloudesta peräisinolevien nitraattien vesiin pääsyn rajoittamisesta.Nitraattiasetus on EU:n nitraattidirektiivin(91/676/ETY) täytäntöönpanoasetus. Direktiivin tavoitteenaon suojella vesistöjä maataloudesta peräisinolevien ravinteiden, erityisesti typen <strong>ja</strong> fosforin,aiheuttamalta pilaantumiselta. Tämän tavoitteen saavuttamiseksinitraattiasetus sisältää lannan varastointia<strong>ja</strong> levitystä koskevia määräyksiä sekä suosituksia <strong>ja</strong>ohjeita. Nitraattiasetuksen uudistustyö on tätä opastakirjoitettaessa käynnissä. Muutostyön etenemistä onsyytä seurata, koska asetukseen saattaa tulla merkittäviäkinmuutoksia.Jokaisella tallilla tulee olla tiivispoh<strong>ja</strong>inen lantavarasto.Käytännössä tämä tarkoittaa vesitiivistä poh<strong>ja</strong>rakennetta,joka estää lannan <strong>ja</strong> mahdollisten valumavesienpääsyn ympäristöön. Periaatteessa lantalan tuleeolla riittävän tilava 12 kuukauden aikana syntyvän lantamääränvarastointia varten, mutta tietyin ehdoinlantavarasto voi olla myös tätä pienempi väliaikainenvarasto. Lantalaa ei tarvitse kattaa, mutta se on suositeltavaaesimerkiksi poh<strong>ja</strong>vesialueilla <strong>ja</strong> tiheään asutuillaalueilla esteettisistä syistä. Sen si<strong>ja</strong>an väliaikaisenlantavaraston, esimerkiksi siirtolavan, on oltava katoksessatai peitettävissä sadekausien aikana.Mikäli tallin yhteyteen rakennetaan ns. kiinteä lantala,varastointitilavuuteen vaikuttavat syntyvän lannanmäärä (eläinmäärä) <strong>ja</strong> varastointiaika. Lantala mitoitetaan12 kuukauden varastointia varten eläinpaikkojenperusteella siten, että tilaa varataan 12 m 3 hevospaikkaa<strong>ja</strong> 8 m 3 ponipaikkaa kohden. Lantalan ohjetilavuuttavoidaan pienentää laidunkauden osalta 3 – 4kk, mikäli eläimiä laidunnetaan ympärivuorokautisesti,jolloin eläinten tuottama sonta jää laidunalueelle.”Lannan ensisi<strong>ja</strong>inen <strong>ja</strong>tkohyödyntämistapaonlannoituskäyttö."Lantalan tilavuus lasketaan kertomalla poh<strong>ja</strong>n pintaalaseinämäkorkeudella lisättynä yhdellä metrillä elikatsotaan, että lantakasa voi olla metrin seiniä korkeampi.Lantakasa myös painuu varastoinnin aikana.Kattamattomassa lantalassa vuotuinen sademäärä lisätäänmitoitukseen (0,1 m 3 /m 2 ). Nitraattiasetus sisältäälisää rakennus- <strong>ja</strong> laskentaohjeita erilaisia tapauksiavarten. Lantalan rakentamisohjeita löytyy myösmaa- <strong>ja</strong> metsätalousministeriön rakentamissäädöksistäsivustolta www.mmm.fi.Tallin yhteydessä oleva lantavarasto voi olla myös ohjeellista12 kuukauden tilavuutta pienempi, mikäli lantaaluovutetaan tai siirretään isompaan lantavarastoontiheämmin. Tällainen käytäntö edellyttää ilmoituksentekemistä kunnan ympäristönsuojeluviranomaiselle,käytännöstä sovitaan viranomaisen kanssa etukäteen.Kysymykseen tulevia tilanteita ovat:• Lantaa luovutetaan tai siirretään riittävän kokoiseenlantavarastoon, esimerkiksi yhteislantalat.• Lantaa luovutetaan välittömään hyötykäyttöönviljelijälle (lannan luovutussopimus).• Lantaa luovutetaan luvan (ympäristölupa, Eviranlaitoshyväksyntä) omaavalle toimi<strong>ja</strong>lle, esimerkiksimultayrittäjät.• Lanta myydään tallilta pakattuna (Eviranlaitoshyväksyntä).• Lantaa muodostuu enintään 20 m 3 .66 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
Hevosen kuivikelannalle on tyypillistä suurehkokuivikkeen osuus. Kuvassa vierekkäin puru- <strong>ja</strong>turvelantaa. Jatkokäsittelyominaisuuksiltaan turvemaatuu nopeasti, kun taas puru vaatii pidemmänkompostointia<strong>ja</strong>n ennen pellolle levittämistä.Kuva: Hippolis, Sanna Mäki-TuuriLannan luovutuksesta on oltava luovutta<strong>ja</strong>n <strong>ja</strong> vastaanotta<strong>ja</strong>nvälinen sopimus. Ensisi<strong>ja</strong>inen vastuu lan -nan varastoinnista on tallinomista<strong>ja</strong>lla <strong>ja</strong> peltokäy töstäviljelijällä.Lannan sijoittaminen kaatopaikalle biohajoavana materiaalinaon vastoin jätelain periaatetta eikä siten olehyväksyttävää.Ns. pihattotallin kestokuivikepat<strong>ja</strong> otetaan huomioonlantavarastona. Pihaton kuivikepoh<strong>ja</strong> ei kuitenkaanyleensä yksinään riitä täyttämään 12 kuukauden vaatimusta.Erillinen lantavarasto tarvitaan myös ulkoilualueiltakerätylle lannalle sekä pihatosta poistettavallelannalle lannanlevityskiellon aikana (15.10. – 15.4.).Lannan patterointi on mahdollista vain poikkeustapauksissa,joten se ei voi korvata pysyvää lannan varastointiratkaisua.Patteroinnista tehdään valvontailmoitus<strong>kunta</strong>an. Sen syynä voidaan hyväksyä työtekniset<strong>ja</strong> hygieeniset syyt. Lantaa voidaan varastoida toissi<strong>ja</strong>isestipatterissa lähinnä pienillä kotieläintiloilla. Patteroinnistaon annettu seikkaperäiset ohjeet nitraattiasetuksessa.Patterointi ei voi toistua vuodesta toiseen<strong>ja</strong> samalla paikalla.Lannan ensisi<strong>ja</strong>inen <strong>ja</strong>tkohyödyntämistapa on lannoituskäyttö.Lantaa vastaanottavalla viljelijällä tuleeolla asianmukainen varasto lannanlevityskiellon aikana(15.10. – 15.4.) tapahtuvaan vastaanottoon. Lantaavoidaan varastoida lantalassa tai kompostoida rumpukompostorissa,kompostikentällä tai tuubikompostissa<strong>ja</strong>tkokäyttöä varten. Lantaa on mahdollista luovuttaamyös esimerkiksi multayrittäjälle, joka käyttää sitämultatuotteiden valmistukseen. Joillakin alueilla voidaanluovuttaa kuivikelantaa biokaasua tuottavaanlaitokseen. Lannan polttaminen on Suomessa mahdollistavain jätteenpolttolaitoksessa, mutta tällä hetkelläselvitetään kaasutusprosessin sopivuutta hevosenkuivikelannalle. Tämä pyrolyysin avulla tuotettukaasu voidaan polttaa edellyttäen, että päästöt pysyvätmaakaasulle asetetuissa rajoissa (jätteenpolttoasetus151/2013).Sopivan lantahuoltomenetelmän valintaan vaikuttaviatekijöitä on paljon, <strong>ja</strong> valinta tulee tehdä tapauskohtaisesti.Esimerkiksi tallin koko, tyyppi, si<strong>ja</strong>inti, toiminta,käytettävissä olevat resurssit <strong>ja</strong> tarjolla olevat hyödykkeetvaikuttavat päätöksentekoon. Kunnalliset ympäristönsuojelumääräykset<strong>ja</strong> jätehuoltomääräykset saattavatvaikuttaa hyvän ratkaisun löytämiseen, <strong>ja</strong> siksitallinpitäjiä tulee ohjeistaa olemaan aina ensimmäisenäyhteydessä <strong>kunta</strong>an. Myös tallin si<strong>ja</strong>inti eri kunnissatai kunnan eri alueilla saattaa vaikuttaa lantahuoltomenetelmänvalintaan. Kaavoituksessa tulisi ottaahuomioon lantalan tilan tarve tontilla. Toisaalta joillakinalueilla voi olla edullista pyrkiä ns. siirtolavaratkaisuihin,mutta tällöin tulee olla osoitettavissa selkeätoimintamalli myös lannan <strong>ja</strong>tkovarastointiin <strong>ja</strong> -käyttöön.Lantahuoltoon <strong>ja</strong> ympäristöön liittyvää lainsäädäntöäovat:• ympäristönsuojelulaki <strong>ja</strong> -asetus (86/2000 <strong>ja</strong>169/2000)• jätelaki <strong>ja</strong> -asetus (646/2011)• nitraattiasetus 931/2000HEVOSTALOUS JA YMPÄRISTÖ<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>67
HEVOSTALOUS JA YMPÄRISTÖ• EU:n sivutuoteasetus, varsinainen sivutuoteasetus(1069/2009) <strong>ja</strong> täytäntöönpanoasetus (142/2011)• talousjätevesiasetus (209/2011)• lannoitevalmistelaki (539/2006)• jätteenpolttoasetus (151/2013).Aiheeseen liittyvää ohjeistusta löytyy myös muun muassamaankäyttö- <strong>ja</strong> rakennuslaista sekä terveydensuojelulaista.6.4 Muut ympäristönäkökohdatVedenkulutukseen vaikuttaa tallin tyyppi <strong>ja</strong> varustelutaso.Jos tallilla ei ole hevosten pesuun varattua paikkaa(hevoset ovat varso<strong>ja</strong> tai siitostammo<strong>ja</strong> tai vainkevyessä käytössä), vettä kuluu lähinnä hevosten juomavedeksi.Hevosten juomavesi tulisi ottaa huomioonmyös jätevesimaksun alennuksena silloin, <strong>kunta</strong>lli on liittynyt kunnalliseen viemäriverkostoon. Sosiaalitilat<strong>ja</strong> esimerkiksi loimien pesua varten varatut pesukoneetlisäävät veden kulutusta sekä luonnollisestiasettavat vaatimuksia myös jäteveden käsittelylle. Lähtökohtanavoidaan pitää, että kaikki uudet karsinatallit(joihin lähes poikkeuksetta rakennetaan myös pesupaikka)joko liittyvät kunnalliseen jätevesihuoltoontai muuten huolehtivat jäteveden käsittelystä lain edellyttämällätavalla. Kaikissa vanhoissa talleissa ei välttämättäedes ole viemäriä, pihattotalleissa taas jätevettäei käytännössä synny.Energiankulutus talleissa vaihtelee tallin varustelutasonmukaan. On erittäin harvinaista, että varsinaistaeläintilaa lämmitetään, mutta lämmitettäviä varuste<strong>ja</strong>sosiaalitilo<strong>ja</strong> löytyy jo valtaosasta talle<strong>ja</strong>. Energiankulutukseenvaikuttavat myös mahdollinen lämminvesivaraa<strong>ja</strong>,pesukone, tallitekniikka (esimerkiksikoneellinen ilmanvaihto tai vielä harvinainen lannanpoistokoneisto)<strong>ja</strong> valaistus. Energiaratkaisuissa onvaihtelua yhtä paljon kuin kotitalouksissakin. Tallinlämmitettävien tilojen lämmönlähteenä voidaan käyttäämyös lantalasta vapautuvaa lämpöenergiaa.Myös tallien tulee liittyä järjestettyyn jätteenkuljetukseen,vaikka talleilla syntyvän kaatopaikkajätteenmäärä saattaakin olla yllättävän pieni. Yleisimpiä jäte<strong>ja</strong>keita(pl. lanta <strong>ja</strong> rehujätteet) ovat paperi <strong>ja</strong> muovi,esimerkiksi rehusäkit <strong>ja</strong> paalimuovit, sosiaalitiloissasyntyvä kotitalousjäte sekä hevosenkengät. Ongelmajätettäsyntyy esimerkiksi lääkkeiden <strong>ja</strong> vanhojen loisteputkienmuodossa. Jätteiden määrä <strong>ja</strong> laji vaihtelevattallien varustelutason sekä esimerkiksi laite- <strong>ja</strong> konekannanmukaan. Puhdas <strong>ja</strong> kuiva paalimuovi voidaanhävittää energiajätteenä, mutta sen omatoiminen polttaminenon kielletty.6.5 Hevosten ulkoilu <strong>ja</strong>liikuttaminenHevosen liikunnan, ulkoilun <strong>ja</strong> sosiaalisen kanssakäymisentarpeiden tyydyttämisestä on huolehdittava päivittäin(valtioneuvoston asetus hevosten suojelusta10.6.2010/588). Ulkoilun <strong>ja</strong> liikunnan tarpeesta voidaanhuolehtia a<strong>ja</strong>en tai ratsastaen, mutta koska ulkoilunon oltava päivittäistä, on hevostallien yhteyteenvarattava riittävästi tilaa ulkoilutarhoille. Tilantarvearvioitaesitetään kohdassa 5.2 Hyvällä suunnittelullariittävästi tilaa. Useissa talleissa suositaan ns. yksittäistarhaustaeli jokainen hevonen ulkoilee tarhassayksin. Mikäli päivittäinen tarhausaika on esimerkiksipuoli päivää hevosta kohden, tarvitaan neljän hevosentalliin vähintään kaksi tarhaa.Tarhojen <strong>ja</strong> laitumien maaston, kasvillisuuden <strong>ja</strong> maapoh<strong>ja</strong>non oltava hevoselle sopivia, käytännössä esimerkiksisuot, kivikot <strong>ja</strong> risukot eivät ole hevosille sopiviaalueita. Hevosen ulkotarhan <strong>ja</strong> laitumen sekäkulkureittien on oltava hevoselle turvallisia. Hevonenkuluttaa tehokkaasti ympäristöä. Päivittäin käytössäolevien tarhojen <strong>ja</strong> kulkureittien tulee yleensä olla ojitettu<strong>ja</strong><strong>ja</strong> vettä läpäisevällä materiaalilla pinnoitettu<strong>ja</strong>,jotta ne pysyvät kuivina <strong>ja</strong> pitävinä myös epäedullistensääolosuhteiden vallitessa.Ulkoilualueet on sijoitettava niin, että poh<strong>ja</strong>vesille eiaiheudu vaaraa <strong>ja</strong> vaara pintavesille on mahdollisimmanpieni. Tarha-alueilta ravinteet siirtyvät vesiojiinerityisesti pintavaluntana sade- <strong>ja</strong> sulamisvesien mukana.Suosituksena on 20 m etäisyys valtao<strong>ja</strong>sta <strong>ja</strong> 100m purosta tmv. vesistöstä. Rinnetarhat vaativat suo<strong>ja</strong>kaistanvesistöön. Hevosten sonta on hyvä poistaatarhoista <strong>ja</strong> ulkoilualueilta riittävän usein. Ulkotarhojen(<strong>ja</strong> tallien) perustamista poh<strong>ja</strong>vesialueille tuleevälttää (lupamenettely).Kun tarhojen kuivatus on järjestetty <strong>ja</strong> ne on päällystetty,myös niiden puhdistaminen hevosten jätöksistätulee mahdolliseksi. InnoEquine-hankkeen yhteydes-68 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
HEVOSTALOUS JA YMPÄRISTÖ Pihatossa hevoset ulkoilevat itsenäisesti <strong>ja</strong> ne voivatkin liikkua ulkona ulkona ympäri vuorokauden. Pihattokasvatuson tavallista nuorilla hevosilla <strong>ja</strong> muutenkin yleistymässä. Kuva: Suomen Hippos, Tui<strong>ja</strong> Raumansä tehdyn kyselyn mukaan hevoset viettävät tarhoissakeskimäärin seitsemän tuntia päivässä, jolloin noinkolmasosa niiden tuottamasta sonnasta jää tarhoihin.Ulkoilutarhat ovatkin huomattavia fosforinlähteitä.Aroilla alueilla ulkoilutarhojen valumavedet voidaanjohtaa saostusaltaisiin, joissa ne voidaan puhdistaatai käyttää kasteluvetenä. Ulkoilualueiden kunnostamisesta<strong>ja</strong> puhdistamisesta voidaan antaa määräyksiäympäristöluvassa tai valvonnan yhteydessä.Hevosten laiduntaminen ei ole pakollista, mutta erittäinsuotavaa. Monilla talleilla ei ole omia laidunalueita,<strong>ja</strong> voikin olla, että osa tallien hevosista siirtyy kesäna<strong>ja</strong>ksi laitumelle jonnekin muualle kuin oman tallinalueelle. Usein hevoset laiduntavat ympärivuorokautisesti,mutta esimerkiksi lentävien hyönteisten määräsaattaa joskus rajoittaa laiduntamista. Lainsäädännönmääräykset ulkoilualueista koskevat myös laitumia.Erilaiset hevoset tarvitsevat hyvin erilaisia määriä laidunalaaeikä aina ole edes tavoitteena, että hevonensaisi koko tarvitsemansa rehuannoksen laitumelta.Vaativimpia laitumen laadun suhteen ovat kasvavatvarsat <strong>ja</strong> imettävät tammat, joille laidunalaa tulisi varata0,5 hehtaaria per hevonen, muille hevosryhmillesaattaa riittää jo 0,25 hehtaaria hyvätuottoista laidunta.Laidunalueet tulisi pitää kasvipeitteellisenä, <strong>ja</strong>laidunkasveilta vaaditaankin kulutuksen kestävyyttä.Väistämättä pintaeroosiota syntyy poluille <strong>ja</strong> erityisestijuotto- <strong>ja</strong> lepoalueille usein portin läheisyyteen.Näillä alueilla myös ravinnepaine on suurin <strong>ja</strong> pintavalunnanriski kasvaa. Ranta-alueilla tulee ottaa huomioonvesiensuojelu <strong>ja</strong> virkistyskäyttö, jolloin ranta-alueenaitaaminen tarvittaessa pois laidunalasta voi ollaaiheellista.Laidun antaa hevoselle hyvälaatuisen ravinnon lisäksihenkistä <strong>ja</strong> fyysistä hyvinvointia. Hevosia voidaankäyttää myös vähempiarvoisilla alueilla luonnonhoitoontai maisemalaidunnukseen tai esimerkiksierityisympäristötukien mukaisten suo<strong>ja</strong>vyöhykkeidenhoitoon. Laidunnus suo<strong>ja</strong>vyöhykkeillä on mahdollista,jos siitä ei aiheudu haittaa vesiensuojelulle. Hevostenhoidettaviksi sopivia alueita saattaa löytyä kunnilta,<strong>ja</strong> usein tallit ovat halukkaita vuokraamaan myösviljeltyjä laitumia tallien läheisyydestä.Perinnebiotoopeilla tai esimerkiksi Natura-alueilla tuleeensisi<strong>ja</strong>isesti huolehtia ylilaidunnuksen välttämisestä,tosin myös riittävän laidunpaineen tuottaminenon tärkeää, jotta hoitovaikutusta syntyy. Luonnonlaitumienheterogeenisyydestä johtuen on erittäin vaikeaaasettaa mitään selkeitä mitoitusohjeita, mutta koskalisäruokinta on usein näillä alueilla kiellettyä, tuleelaidun mitoittaa mieluummin liian suureksi kuin riittämättömäksi.Kun laidunnusta <strong>ja</strong>tketaan samoilla alueillauseita vuosia, voidaan mitoitusta tarkentaa kokemuksenmyötä.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>69
InfoHEVOSTALOUS JA YMPÄRISTÖLaiduntaminen <strong>ja</strong> laitumen vuokraaminenTeksti: Hannele Partanen<strong>Hevoset</strong> laiduntavat sekä viljeltyjä laitumia että luonnonlaitumia. Laiduntaminen on kustannustehokas vaihtoehto.Viljellyillä peltolaitumilla kasvatetaan satoa tuottavia nurmikasve<strong>ja</strong>. Luonnonhoito pellot <strong>ja</strong> kesannot sopivathyvin laiduntamiseen. Luonnonlaitumet ovat viljelemättömiä alueita, joita on ennen niitetty tai laidunnettu. Näitäovat esimerkiksi niitty, metsälaidun, hakamaa, rantalaidun <strong>ja</strong> jokinotko. Luonnonlaidun on syntynyt laiduntamalla<strong>ja</strong> niittämällä. Perinnemaisemien pinta-ala on huvennut yhteen prosenttiin 1900-luvun alun tilanteeseen verrattuna.Laiduntamalla luonnonlaitumilla voidaan vaikuttaa luonnon monimuotoisuuden säilymiseenReunavyöhykkeet ovat pellon <strong>ja</strong> metsän välisiä alueita. Joutomaat ovat käytöstä poissa olevia alueita, joista osasopii laidunalueeksi.Suo<strong>ja</strong>vyöhykkeet. Pelloksi huonosti sopivat rantalohkot voidaan ottaa laidunkäyttöön. Ne toimivat suo<strong>ja</strong>vyöhykkeinä,joista hevoset poistavat ravinteita syömänsä kasvillisuuden mukana.Pihapiirin hoitaminen laiduntamalla lisää ympäristön elävyyttä.Natura-alueilla <strong>ja</strong> kansallispuistoissa voi olla alueita, jotka sopivat hevosten laiduntamiseen.Maanomista<strong>ja</strong> saa hyötyä laiduntamisestaEnnen kuin maanomista<strong>ja</strong> tarjoaa aluettaan laidunnettavaksi,hänen kannattaa pohtia erilaisiaasioita. Esimerkiksi onko alue kyllin tuottavalaidunnettavaksi kesästä syksyyn tai sovittavaksia<strong>ja</strong>ksi? Saako aitaan sähkön <strong>ja</strong> eläimillevettä? Millaisia kustannuksia voi syntyä?VAIHTOEHTOJA LAIDUNALUEEN LÖYTYMISEENKeskeisten asioiden selvittyä voi nauttia laiduntamisenantamista hyödyistä. Alue tuleehoidettua <strong>ja</strong> maisema pysyy avoimena. Luontoarvotsäilyvät <strong>ja</strong> lisääntyvät. Hevosten laiduntaminenilahduttaa asukkaita <strong>ja</strong> ohikulkijoita.Maan vuokraaminen laidunalueeksi on tulolähdelaidunpalvelujen tarjoa<strong>ja</strong>lle. Kir<strong>ja</strong>llinen sopimustakaa, ettei synny ristiriito<strong>ja</strong>. Alueellevoi olla mahdollista saada ympäristökorvausta.Myös kunnat voivat vuokrata maita laidunnettaviksi.LaidunpankkiLaidunpankkiwww.laidunpankki.fi on internetissä toimiva palvelu, jonka avulla voi hankkia lisälaitumiaNetissä toimiva palvelu, jonkaavulla eläimille voi hankkia tai laidunalueita löytää eläimiä tai maisemanhoitajiksi. Laidunpankista on ladattavissa laidunsopimukseneläimiä maisemanhoitajiksi.mallipoh<strong>ja</strong>.löytääLisätieto<strong>ja</strong>: Paljon tietoa laiduntamisesta.www.laidunpankki.fiLähde: Hevonen nauttii laitumella -opas, Maaseutuverkoston esite 2014.www.laidunpankki.fi70 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
LähteetJansson, H. & Särkijärvi, S. 2007. Talliympäristöopas.47 p. VapoHevonen nauttii laitumella -opas, Maaseutuverkostonesite 2014.Maa- <strong>ja</strong> metsätalousministeriö, rakentamismääräykset<strong>ja</strong> ohjeet, www.mmm.fi.Pesonen, I., Virtanen, H. & Jansson, H. (toim.). 2008.Hyvinvoiva, turvallinen <strong>ja</strong> ympäristöystävällinen talli– Opas vastuulliseen tallitoimintaan. Equine Life-hanke, Agropolis Oy. www.hippolis.fi/equinelife.Särkijärvi, S. & Saastamoinen, M. 2010. Hevostilanlantahuolto. Teoksessa Louhelainen, S. (toim.): Hevosyrityshuippukuntoon 2010–2013: Hevosyrityksenympäristöosaaminen, opas 4/4. Hämeen ammattikorkeakoulunjulkaisu<strong>ja</strong> 17/2010, 31–38.Ympäristöministeriö. 2003. Hevostallien ympäristönsuojeluohje.Ympäristöministeriön moniste nro121. www.ymparisto.fiInfoInnoHorse-webtyökaluInnoHorse on Helsingin yliopiston <strong>ja</strong> MTT:n tutkijoidenkehittämä webtyökalu, jossa on ideoita,tieto<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> nykytilan tarkistuslistat hevosalan turvallisuus-<strong>ja</strong> lantahuoltokäytännöistä sekä laiduntamisesta.Työkalu kehitettiin kansainvälisenä InnoEquineInterreg-yhteistyönä Ruotsin <strong>ja</strong> Latvianmaatalousyliopistojen kanssa. Sivusto on julkaistusuomeksi, ruotsiksi, englanniksi <strong>ja</strong> latvian kielellä.Lisätieto<strong>ja</strong>: www.hippolis.fi/innohorseHEVOSTALOUS JA YMPÄRISTÖAiheeseen liittyvät lait<strong>ja</strong> asetuksetAsetus maataloudesta peräisin olevien nitraattien vesiinpääsyn rajoittamisesta (931/2000)Asetus talousjätevesien käsittelystä vesihuoltolaitostenviemäriverkostojen ulkopuolisilla alueilla(209/2011)Eläinsuojelulaki (247/1996)EU:n sivutuoteasetus, varsinainen sivutuoteasetus(1069/2009) <strong>ja</strong> täytäntöönpanoasetus (142/2011)Jätelaki <strong>ja</strong> -asetus (646/2011)Jätteenpolttoasetus (151/2013)Lannoitevalmistelaki (539/2006)Maa- <strong>ja</strong> metsätalousministeriön asetus tuettavaa rakentamistakoskevista hevostalousrakennusten rakennusteknisistä<strong>ja</strong> toiminnallisista vaatimuksista(764/2009)Maankäyttö- <strong>ja</strong> rakennuslaki (132/1999)Nitraattidirektiivi (91/676/ETY)Valtioneuvoston asetus hevosten suojelusta10.6.2010/588 <strong>ja</strong> täsmennys 24.10.2013Ympäristönsuojelulaki <strong>ja</strong> -asetus (86/2000 <strong>ja</strong>169/2000)Mitä <strong>kunta</strong> voi tehdä?• Julkaista paikallisen tai alueellisenhevostallien ympäristöohjeen.• Tiedottaa lannanluovutussopimuksentarpeesta.• Edistää kuivikelannan hyödyntämistä <strong>ja</strong>siihen liittyvää verkostoitumista: esimerkiksikompostointikentät, käyttö energialähteenä,käyttö maanrakennusaineena, käyttöyhdys<strong>kunta</strong>jätelietteen kompostoinnissa.• Vuokrata peltoa <strong>ja</strong> muita laitumiksisoveltuvia alueita, tiedottaa eläimistämaisemanhoitajina<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>71
7 <strong>Hevoset</strong> vapaa-a<strong>ja</strong>ssa <strong>ja</strong> urheiluSSaMinna Martin-PäiväHevosella on merkittävä rooli suomalaisten lasten,nuorten <strong>ja</strong> aikuisten vapaa-a<strong>ja</strong>n kumppanina <strong>ja</strong> liikutta<strong>ja</strong>na.Hevosten kanssa moni on löytänyt itselleenmielekkään tavan liikkua luonnossa, virkistäytyä <strong>ja</strong> kohentaakuntoaan. Hevonen liikuttaa ihmisiä monin eritavoin, ihmisen tarpeiden <strong>ja</strong> omien valmiuksien mukaan.Suomalaiset hevoset koskettavat 500 000 ihmistä.Hevosmäärään suhteutettuna arvioidaan, että yksihevonen koskettaa noin seitsemää ihmistä. Esimerkiksi8 000 asukkaan kunnassa, jossa on 350 hevosta,hevoset liittyvät tavalla tai toisella liki 2 500 asukkaanelämään.Perinteisesti hevosharrastus <strong>ja</strong>etaan ratsastus- <strong>ja</strong> raviurheiluun,mutta moni hevostoiminnan muoto sopiimolempiin lajeihin. Hevosharrastuksessa on kysetoiminnasta, jonka keskiössä on hevonen <strong>ja</strong> siihen liittyvättoiminnot.Kiinnostus hevosiin ilmenee lapsilla usein jo melkovarhain. Mielekäs tekeminen <strong>ja</strong> kehittävä vapaa-a<strong>ja</strong>nInfoRatsastus on kestävyyslii<strong>kunta</strong>a. Ratsastus aset tuumaksimisykkeiden (ka 171) osalta raskaalle <strong>ja</strong> ajoittainerittäin raskaalle kestävyys liikunnan tasolle. Kotimaisentutkimuksen mukaan keskisykkeen osuusratsastajien laskennallisesta maksimi sykkeestäasettuu keskiarvoltaan kestävyys lii<strong>kunta</strong>-alueelle.Mitatusti tunti ratsastajien kalorin kulutus ratsastustunninaikana (ka 513 kcal) vastaa 65-kiloisellahenkilöllä esimerkiksi koripallopeliä (522 kcal/h),kohtuullisen rasittavaa pyöräilyä 19 – 22 km/h (522kcal/h), kohtuullisen rasittavaa uinti suoritusta(522kcal/h) tai tenniksen pelaamista (522 kcal/h).Lähde: Mörsäri, A. & Pitkäaho, R. 2011.Elmo Jankari <strong>ja</strong> Duchess Désirée voittivat nuortenratsastajien kenttäratsastuksen EM-kultaa 2013.Kuva: Margit Ticklénharrastus, johon myös vanhemmat ovat sitoutuneita,on nuorelle tärkeä mahdollisuus solmia sosiaalisiasuhteita, luoda verkosto<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> saada yhteisön tukeaitselleen. Sosiaaliset verkostot tukevat psyykkistä hyvinvointia:on tärkeää kuulua johonkin, olla osa yhteisöä.Hevosharrastus estää lasten, nuorten <strong>ja</strong> aikuistensyrjäytymistä. Se myös tukee elinikäistä oppimista<strong>ja</strong> vaikuttaa positiivisesti persoonallisuuden kehitykseen.Monipuolinen hevosharrastus tarjoaa jo perusharrastamisentasolla lapselle <strong>ja</strong> nuorelle tavan toimia <strong>ja</strong> toteuttaaitseään. Sen vuoksi on tärkeää, että mahdollisimmanmonella lapsella <strong>ja</strong> nuorella olisi tilaisuustutustua hevosharrastukseen oh<strong>ja</strong>tusti esimerkiksikoulun lii<strong>kunta</strong>tunneilla.Hevosurheilu vaatii paljon sitoutumista, koska hevonenon ihmisen vastuulla. Hevosta valmentaessaanratsasta<strong>ja</strong> tai ravivalmenta<strong>ja</strong> perehtyy syvällisesti hevoseenurheili<strong>ja</strong>na eli säännölliseen elämäntapaan, ravitsemukseen,huoltoon <strong>ja</strong> kuntokausiin, mahdollisiakuntoutuskausia <strong>ja</strong> lepo<strong>ja</strong>kso<strong>ja</strong> unohtamatta.On tärkeää, että Suomesta löytyy laadukkaita hevosurheilualueita,joita kehitetään <strong>ja</strong> ylläpidetään kilpailutoimintaavarten. Nämä toimivat lajien edustusareenoina,joilta harrasta<strong>ja</strong>tkin hakevat innostustaarkipäivään.7.1 Vapaaehtoistyö suuressaroolissaPäivi LaineYhdistystoiminta on oleellinen osa hevostalouden <strong>ja</strong>-harrastuksen kokonaisuutta. Ratsastusseurat järjestävätmonipuolista toimintaa eri-ikäisille. Lähes kaikissaratsastusseuroissa on lapsille <strong>ja</strong> nuorille kohdennettuahevoskerho- <strong>ja</strong> kilpailutoimintaa. Raviurheilussa nuorisotoiminta<strong>ja</strong> poniravikerhot toimivat samoin. Hevosystäväinseuratvaalivat paikallisia perinteitä <strong>ja</strong> verkosto<strong>ja</strong>.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong> 73
HEVOSET VAPAA-AJASSA JA URHEILUSSARatsastusseurassa on mahdollista kehittää itseään <strong>ja</strong>taito<strong>ja</strong>an lukuisissa eri vapaaehtois- <strong>ja</strong> toimihenkilötehtävissä.Nykya<strong>ja</strong>n talkoo- tai vapaaehtoistyötä kuvaavattoiminnan lyhytkestoisuus (päivä on suunniteltu),ra<strong>ja</strong>llisuus (projektin alku <strong>ja</strong> loppu) sekäpalkitsevuus (välitön hyöty itselle tavalla tai toisella).Suurissa suomalaisissa hevostapahtumissa talkoohenkeälöytyy, koska edellä mainitut tunnusmerkit täyttyvät.Tapahtuman kesto on etukäteen tiedossa, saatehdä jotakin merkittävää yhdessä muiden samanhenkistenkanssa <strong>ja</strong> samalla voi seurata kilpailu<strong>ja</strong> sekä ollaosa kilpailujen toteuttamisen mahdollistavaa organisaatiota.Paikallisen seuratoiminnan rooli on merkittävä. Seuratoiminnassaalkeisharrastajista kasvaa osaavia aktiiviharrastajia,osasta harrastajia edelleen alan ammatilliseentoimintaan tähtääviä nuoria <strong>ja</strong> aikuisiaharrastajia. Aikuisten hevosharrastajien keskuudessaonkin yhä yleisempää siirtyä hevosharrasta<strong>ja</strong>sta osataikokoaikaiseksi alan ammatinharjoitta<strong>ja</strong>ksi ammatillisentutkintoon valmistavan koulutuksen kautta.7.2 Ratsastus harrastuksenaMinna Martin-PäiväSuomessa on noin 170 000 ratsastuksen harrasta<strong>ja</strong>a,joista 50 000 on Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliiton jäseniä.Ratsasta<strong>ja</strong>inliitto kuuluu Suomen kymmenen suurimmanlajiliiton joukkoon. Ratsastuksen suosio on ollutjo pitkään kasvussa, <strong>ja</strong> kiinnostus lajia kohtaan kasvaaedelleen.Suomessa tehdyn kansallisen lii<strong>kunta</strong>tutkimuksen(2009 – 10) perusteella ratsastuksen 3 – 18-vuotiaidenharrastajien määrä oli kasvanut 63 000 harrasta<strong>ja</strong>an,mikä oli 10 000 enemmän kuin edellisessä tutkimuksessaneljä vuotta aiemmin (2005 – 06). Suhteellisestitarkastellen ratsastuksen nuorten harrastajien määränkasvu oli myös sikäli huomattava, että edellisentutkimuksen aikana lasten <strong>ja</strong> nuorten ikäluokka oli lukumäärältään20 000 suurempi. Lii<strong>kunta</strong>tutkimuksessaratsastus oli lasten <strong>ja</strong> nuorten lajeista suosiossa 12.tilalla.Ratsastuksen suosio on <strong>ja</strong>tkanut kasvuaan 19 – 65-vuotiaiden harrastuksena. Aikuisia lajin harrastajia olikansallisen lii<strong>kunta</strong>tutkimuksen mukaan (2009 – 10)81 000. Kasvua oli aikuisten kohdalla neljässä vuodessa17 000 eli 21 %. Potentiaalisten lajin harrastajienmäärä eli aikuisten, jotka ilmoittivat halukkuutensa alkaaharrastaa lajia, oli 67 000, kun vastaava luku neljävuotta aiemmin oli 57 000. Ratsastus oli kymmenenneksisuosituin paikan päällä seurattavista urheilulajeista.Kahdessakymmenessä vuodessa ratsastuksen harrastajienmäärä on yli kaksinkertaistunut. Ratsastuksenharrastajista yli 95 % on naisia <strong>ja</strong> tyttöjä. 10 – 18-vuo- Ratsastusseuralaiset <strong>Hevoset</strong> Stadikalla -tapahtumassa esteradan toimihenkilöinä.Kuva: © Anette FOTOGRAFIK - Anette Varjonen74 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
RatsastuKSEn harrasta<strong>ja</strong>t,sukupuoli<strong>ja</strong>kauma93 %naisia <strong>ja</strong> tyttöjä7 %miehiä <strong>ja</strong> poikiaRatsastuKSEn harrasta<strong>ja</strong>t,ikä<strong>ja</strong>kauma56 %aikuisia”Kun a<strong>ja</strong>a reellä pienillä, hil<strong>ja</strong>isillateillä, se voittaa etelänmatkat.Siinä saa itselleen nautintoa, kunon hil<strong>ja</strong>inen luonto, tähtitaivasyläpuolella <strong>ja</strong> aisojen välissähevonen, josta tykkää.”- Jaakko Mikkonen, suomenhevosten Derbyn2012 voittaneen Ekolokin omista<strong>ja</strong>.HEVOSET VAPAA-AJASSA JA URHEILUSSA44 %lapsia Ratsastuksen harrastajien <strong>ja</strong>kauma sukupuolen <strong>ja</strong>iän mukaan. Lähde: Kansallinen lii<strong>kunta</strong>tutkimus2009 – 2010.tiaista tytöistä 20 % harrastaa ratsastusta <strong>ja</strong> peräti 5 %koko naisväestöstä on lajin harrastajia. Ratsastus ontoiseksi suosituin naisten <strong>ja</strong> tyttöjen laji. Ratsastuksen<strong>ja</strong> hevosharrastuksen pariin ovat luonnollisesti myöspo<strong>ja</strong>t <strong>ja</strong> miehet tervetulleita.Suomessa on noin 1 000 ratsastuspalvelu<strong>ja</strong> myyvääratsastustallia. Näistä 320 on Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliitonjäsentalle<strong>ja</strong>. Ratsastustallien määrä on ollutvoimakkaassa kasvussa 1980-luvulta lähtien. Liitonjäsentalleilla toiminnasta vastaa aina hevosalan ammatillisenkoulutuksen saanut henkilö.Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliiton jäsentallit on <strong>ja</strong>ettu kolmeenluokkaan: ratsastuskouluihin, harraste- <strong>ja</strong> yksityistalleihin.Jäsentallien toiminnan painopisteinä ovathevosen hyvinvointi, turvallisuus, hevostaidot <strong>ja</strong> ammattitaitoinenhenkilö<strong>kunta</strong>. Ratsasta<strong>ja</strong>inliitto tukee <strong>ja</strong>ohjeistaa jäsentallien toimintaa koulutusten, edunvalvonnan<strong>ja</strong> tallineuvojien asiantunti<strong>ja</strong>palveluiden kautta.Tallineuvo<strong>ja</strong>t suorittavat 1 – 2 vuoden välein tallikäynninjokaiseen liiton jäsentalliin. Tallikäynnillä <strong>Hevoset</strong> antavat vastapainoa työhullulle kansalle.Kuva: Juhani Länsiluototutustutaan käytännön tilanteeseen <strong>ja</strong> opastetaan hevosenhyvinvoinnissa, turvallisuudessa <strong>ja</strong> asiakaspalvelussa.Jäsentallien lisäksi Ratsasta<strong>ja</strong>inliitolla on 500 jäsenseuraa,jotka järjestävät monipuolista toimintaa. Suomessaratsastuskilpailut järjestetään pääasiassa talkootyöläistenvoimin. Talkootyö, yhteisöllisyys <strong>ja</strong> yhdessätekeminen ovat monelle tärkeitä syitä kuulua ratsastusseuraan.Ratsastusseurat järjestävät koulutuksia <strong>ja</strong><strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>75
HEVOSET VAPAA-AJASSA JA URHEILUSSAtapahtumia sekä tarjoavat ratsastuksen oheislii<strong>kunta</strong>a.Ratsastusseurajäsenyyden kautta jäsenet saavat myöskattavan urheiluvakuutuksen. Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliitonalaiset ratsastusseurat <strong>ja</strong> jäsentallit on esitelty liitoninternetsivuilla www.ratsastus.fi.Hil<strong>ja</strong>ttain valmistuneen, opetus- <strong>ja</strong> kulttuuriministeriönteettämän tutkimuksen mukaan eräiden paljonharjoittelua vaativien lasten <strong>ja</strong> nuorten harrastustenhinta on kymmenessä vuodessa kaksin- tai kolminkertaistunut.Hinnannousua selittää ratsastuksen osaltatoisaalta harrastusmäärien kasvu <strong>ja</strong> toisaalta kilpaurheiluunsuuntautuminen, jolloin tarvitaan omahevonen tai useampia. Vaarana on, että osa lapsiperheistära<strong>ja</strong>utuu harrastuksen ulkopuolelle, ellei eriarvoistumiseenkiinnitetä vakavasti huomiota.7.3 Ratsastus urheilunaRatsastus on suosittu kilpaurheilulaji. Ratsastuksessavoi kilpailla monella eri tasolla. Ratsastus on ainoaolympialaji, jossa eri-ikäiset miehet <strong>ja</strong> naiset kilpailevatsamoilla säännöillä samoissa luokissa. Ratsastuksenolympialaje<strong>ja</strong> ovat este-, koulu- <strong>ja</strong> kenttäratsastussekä paralympialaji vammaisratsastus. Olympialajienopetus kuuluu useimpien ratsastuskoulujen opetusohjelmaan.Esteratsastus - virheittä yli esteidenEsteratsastus on kilpailumuoto, jossa ratsukon eli hevosen<strong>ja</strong> ratsasta<strong>ja</strong>n tehtävänä on ylittää kilparadalleasetetut esteet virhepisteittä annetussa a<strong>ja</strong>ssa. Kilpailumuotonaesteratsastus on suosituin ratsastuksen lajeista.Ratsukon yhteistyö punnitaan vaihtelevissa olosuhteissaesteradalla, jolla testataan ratsasta<strong>ja</strong>n taitoa<strong>ja</strong> hevosen hyppykykyä, tottelevaisuutta, ketteryyttä <strong>ja</strong>nopeutta. Tulos määräytyy virhepisteiden <strong>ja</strong> a<strong>ja</strong>n perusteella.Kouluratsastus - kuin balettia yhdessäKouluratsastus on kaiken ratsastuksen perusta. Sitävoisi verrata klassiseen balettiin. Hevonen liikkuunotkeasti, joustavasti <strong>ja</strong> jäntevästi ratsasta<strong>ja</strong>n oh<strong>ja</strong>tessasitä pehmein, huomaamattomin avuin. Parhaimmillaanhevosen <strong>ja</strong> ratsasta<strong>ja</strong>n välinen yhteistyö onniin saumatonta, että hevonen näyttää suorittavanliikkeet vain a<strong>ja</strong>tuksen voimalla. Kilpailuissa tuomaritSuomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliiton jäsenistö <strong>ja</strong>kilpailut2008 2009 2010 2011 2012 2013KilpailuluvatAluelupia 3992 4141 4082 4028 4003 3874Kansallisia lupia 1 717 1703 1701 1805 1754 1693Kansainvälisiä lupia 192 198Kilpailulupien määrä hevosilla 7 644 7328 7 167 7415 7 675 7603RatsastuskilpailutKansainväliset kilpailutKilpailu<strong>ja</strong> 142 152 232 387 332 300Lähtöjä 1923 2201 2119 2557 2162 2259Kansalliset kilpailutKilpailu<strong>ja</strong> 108 107 120 120 121 115Lähtöjä 18098 16085 14 654 15124 14935 13 402AluekilpailutKilpailu<strong>ja</strong> 317 316 318 332 345 326Lähtöjä 28144 28671 27652 30161 31984 31226Lähde: Hevostalous lukuina 2013arvostelevat muun muassa hevosen liikkeitä, suorituksentäsmällisyyttä <strong>ja</strong> ratsasta<strong>ja</strong>n apujen käyttöä. Tulosmuodostuu suorituskokonaisuuksien yhteenlasketuistapisteistä.Kenttäratsastus - monipuolinenkuninkuuslajiKenttäratsastuksesta käytetään usein nimitystä ratsastuksenkuninkuuslaji, koska siinä ratsukon tulee suoriutuakolmesta osakokeesta: kouluratsastuskokeesta,rataesteratsastuskokeesta <strong>ja</strong> maastokokeesta. Kolmivaiheinenkilpailu vaatii hevoselta <strong>ja</strong> ratsasta<strong>ja</strong>lta luottavaistayhteistyötä, nopeutta <strong>ja</strong> kestävyyttä. Kaikkikolme osakoetta ratsastetaan samalla hevosella. Kokeidenkeskinäinen painoarvo on sellainen, että maastokoeon selkeästi vaativampi kuin kaksi muuta koettayhteensä.VammaisratsastusVammaisratsastuksessa tavoitteena on oppia ratsastamaanvamman haitan asettamien rajoitusten puitteissa<strong>ja</strong> ne huomioon ottaen. Henkilökohtaiset tavoitteetmäärittyvät ratsasta<strong>ja</strong>n toimintaedellytysten mukaan.Vammaisratsasta<strong>ja</strong>t kilpailevat kouluratsastuksessaviidessä eri ryhmässä, joissa on omat ohjelmansa <strong>ja</strong>jotka on määrittänyt koulutuksen saanut luokitta<strong>ja</strong>ratsasta<strong>ja</strong>n toiminnallisuuden mukaan. Kilpailijoillaon mahdollisuus käyttää apuvälineitä, <strong>ja</strong> avustajia76 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
HEVOSET VAPAA-AJASSA JA URHEILUSSA Hevosurheilu on pitkäjänteistä yhteistyötä. Ratsasta<strong>ja</strong> Siiri Kyrö on myös ratsunsa Kyrö Hot Flow kasvatta<strong>ja</strong>.Kasvatustyössä taustayhteistyö toimii perheen maatilayrityksessä. Kuvassa ratsukko Nuorten hevostenfestivaaleilla 2013. Ratsukko valittiin vuonna 2014 edustamaan Suomea nuorten kouluhevosten MM-kilpailuissaSaksassa. Kuva: Mirella Ruotsalainenkäytetään tarpeen mukaan ratsasta<strong>ja</strong>n turvana, avustamassafyysisesti tai sanallisesti tai molemmilla tavoilla.LännenratsastusMaailmalla nopeasti suosiotaan kasvattava lännenratsastus(western riding) on kehittynyt nykyiseen muotoonsakar<strong>ja</strong>paimenten työn poh<strong>ja</strong>lta. Tästä johtuenlajissa korostuvat kestävyys, mukavuus, keveys <strong>ja</strong> ratsukonkeskinäinen tasavertainen yhteistyö. Lännenratsuon työkaveri, jonka tehtävä on reagoida kevyestiratsasta<strong>ja</strong>n pyyntöihin <strong>ja</strong> tehdä oma-aloitteisesti omaosansa työstä ilman <strong>ja</strong>tkuvaa kontrollointia – niin rancheillakuin kilparadoilla. Lännenratsastusta on Suomessamahdollista harrastaa etenkin siihen erikoistuneillatalleilla.MatkaratsastusMatkaratsastus on kilpailumuoto, jossa mitataan hevosennopeutta <strong>ja</strong> kestävyyttä pitkillä matkoilla. Seu-ra- <strong>ja</strong> aluetason ihanneaikaratsastusluokissa (alle 80km) keskinopeudet on määritelty välille 8-15 km/h.Aluetasolla <strong>ja</strong> kansallisella tasolla nopeuskilpailu<strong>ja</strong> järjestetäänyli 80 kilometrin matkoilla, näissä luokissaratsukon vähimmäisnopeuden on oltava 10 km/h.Matkaratsastuksessa sekä hevoselta että ratsasta<strong>ja</strong>ltaedellytetään hyvää, huolella rakennettua kuntoa. Tärkeäosa matkaratsastusta on myös huolto: kullakinratsukolla on oma autolla liikkuva huoltojoukkonsa,joka huolehtii muun muassa ratsukon juottamisesta,syöttämisestä <strong>ja</strong> viilentämisestä matkan varrella. Tämäon erityisen tärkeää kesähelteillä <strong>ja</strong> aina pitkillä matkoilla.Eläinlääkäri tarkastaa hevosen matkan varrellaolevilla tarkastusasemilla.VikellysVikellys on voimistelua laukkaavan hevosen selässä.Hevonen laukkaa ympyrällä, <strong>ja</strong> ympyrän keskellä olevajuoksutta<strong>ja</strong> säätelee hevosen liikkeitä liinan, juoksutuspiiskan<strong>ja</strong> ääniapujen avulla. Vikellys on oiva tapa<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>77
HEVOSET VAPAA-AJASSA JA URHEILUSSAparantaa omia ratsastustaito<strong>ja</strong>an, tasapainoaan <strong>ja</strong> kykyäänseurata hevosen liikkeitä. Se voi olla vaativaa kilpaurheilua,mutta myös erinomainen lasten <strong>ja</strong> nuortenharrastus. Vikellyskilpailuissa ohjelman arvostelussakiinnitetään huomiota vaikeusasteeseen, sommitteluun<strong>ja</strong> esittämiseen; myös hevonen saa omasta työskentelystäänpisteen. Kilpailuluokkia järjestetään erikseenaloittelijoille, yksinvikeltäjille, pareille <strong>ja</strong> joukkueille.Val<strong>ja</strong>kkoajoVal<strong>ja</strong>kkoajoon tarvitaan hevonen tai poni (tai useampia),kuski, groomi eli vaunuavusta<strong>ja</strong>, val<strong>ja</strong>at <strong>ja</strong> vaunut.Yleisimpiä ovat yksin- <strong>ja</strong> parival<strong>ja</strong>kot. Val<strong>ja</strong>kkoajossahevosta oh<strong>ja</strong>stetaan kärryiltä kolmessa osakokeessa:koulu-, tarkkuus- <strong>ja</strong> maratonajo. Kilpailuissa osakoetuloksetilmoitetaan virhepisteinä. Lopputulos saadaanlaskemalla kaikkien kolmen osakokeen tuloksetyhteen.IslanninhevosratsastusIslanninhevonen eroaa muista yleisistä ratsuhevosroduistaaskellajiensa perusteella. Perusaskellajien käynnin,ravin <strong>ja</strong> laukan lisäksi islanninhevosilla on yksi taikaksi erikoisaskellajia: töltti <strong>ja</strong> liitopassi. Islanninhevosiakäytetään askellajihevosina sekä harraste- että kil-paratsastukseen. Ne soveltuvat hyvin myös vaellus- <strong>ja</strong>matkaratsastukseen sekä perhe- <strong>ja</strong> terapiahevosiksi.Muita ratsastuksen laje<strong>ja</strong> tai kilpailumuoto<strong>ja</strong> ovatmuun muassa hiihtoratsastus, hevospoolo, polocross,laukkakilpailut, maastotaitokilpailut, hevostaitokilpailut,hevosagility <strong>ja</strong> oh<strong>ja</strong>sajo. Lisäksi hevosille järjestetäännäyttelyitä, joissa arvioidaan rakennetta <strong>ja</strong> käyttöominaisuuksia.Suomalaista työhevosperinnettävaalitaan työhevosten työtaito-, veto- <strong>ja</strong> kyntökisoissa.7.4 Erityisryhmien ratsastusErityisryhmien ratsastuksesta käytetään myös nimityksiävammaisratsastus tai erityistä tukea tarvitsevienratsastus. Lajina ratsastus on kaikille samanlainen: erityisryhmienratsastuksessa ratsastusta lajina ei muuteta,mutta opetus, varusteet <strong>ja</strong> olosuhteet voidaanjärjestää tilanteen mukaan sopiviksi. Tarvittaessa voidaankäyttää avustajia. Henkilökohtaiset tavoitteetmäärittyvät ratsastajien toimintaedellytysten mukaan.Ratsastus tarjoaa eri tavoin toimintarajoitteisille ihmisillemahdollisuuden monipuoliseen lii<strong>kunta</strong>an <strong>ja</strong> aktiiviseenvapaa-aikaan <strong>ja</strong> kilpaurheiluun. Ratsastus onainoita laje<strong>ja</strong>, joka mahdollistaa toimintarajoitteistenliikkumisen myös luonnossa. Ratsastus <strong>ja</strong> kosketusToTo-pelieuRoN JAkAuTuMiNeN 2013ToTo-pelieuRoN JAkAuTuMiNeN 2013pelAAJAT180,1 M€72,5 % pelAAJAT180,1 M€72,5 %ToTo-peliT248,3 M€ ToTo-peliT(100 %)248,3 M€ (100 %)VeRoT8,2 M€3,3 % VeRoT8,2 M€3,3 %kATe53,6 M€kATe53,6 M€ToTo-TekNiikkA4,3 M€ToTo-TekNiikkA 1,6 %4,3 M€1,6 %peli- &TV-ToiMiNTApeli- &19,7 TV-ToiMiNTAM€ (7,9 %)19,7 M€ (7,9 %)*Kulut sis.noin *Kulut 3,8 M€ sis. alv.noin 3,8 M€ alv.MyyNTi,MARkk & TV9,4 M€MyyNTi,MARkk 3,8 &%TV9,4 M€3,8 %fiNToToN TuloS33,9 M€fiNToToN TuloS33,9 M€MMM:N TueTMMM:N 1,0 M€ TueT1,0 M€RAdAT30,2 M€RAdAT12,2 %30,2 M€12,2 %HeVoSkASVATuSHeVoSkASVATuS& uRHeilu& 34,3 uRHeilu M€ (13,8 %)34,3 M€ (13,8 %)pAlkiNNoT20,5 M€pAlkiNNoT20,5 M€HippoSHippoS 1,1 M€1,1 M€0,5 %0,5 %MMM &VAlVoNTAMMM &VAlVoNTA1,4 M€1,4 M€0,6 % 0,6 %ASiA-MieHeT ASiA-MieHeT5,0 M€5,0 M€2,2 %2,2 %HeNkilöSTöHeNkilöSTö3,03,0M€M€1,2 1,2 %HAlliNTo &koRVAukSeTHAlliNTo &koRVAukSeT3,0 M€3,0 M€1,21,2%%Muu TukiMuu TukiAlAlleAlAlle3,0 M€ 3,0 M€1,2 % 1,2 %MMM:lle MMM:lle maksettu<strong>ja</strong> tukia tukia tuloutetaan takaisin Hevosurheiluun <strong>ja</strong> -kasvatukseen Totopelieuron <strong>ja</strong>kaantuminen. Kaavio: Fintoto78 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
HEVOSET VAPAA-AJASSA JA URHEILUSSA Myös raviurheilussa menestyksen edellytyksenä on panostaminen hevosten hyvinvointiin. Tamma Jaqueline Mon Amisaa ansaitsemansa taputukset Timo Leivolta heti maaliintulon jälkeen. Kuva Mer<strong>ja</strong> Levyhevoseen eivät tuo vain fyysistä harjoitusta, vaan niilläon keskeinen merkitys myös ihmisen verkostoitumisen<strong>ja</strong> psyykkisen hyvinvoinnin <strong>ja</strong> toimintakyvynkannalta. Hevosen liike aktivoi suurta osaa lihaksistostamme,jolloin myös monet neurologiset toiminnotparanevat.Hevostoiminnasta <strong>ja</strong> ratsastuksesta on saatu hyviä tuloksiamyös muun muassa autististen lasten <strong>ja</strong> nuortenkuntoutuksessa.7.5 RaviurheiluRaviurheilu on vauhdikas urheilulaji, joka tarjoaa monenlaisiaelämyksiä. Raviurheilu on Suomen toiseksisuosituin urheilulaji heti jääkiekon jälkeen katso<strong>ja</strong>määrillämitattuna, <strong>ja</strong> Suomi kuuluu Euroopan viidensuurimman ravimaan joukkoon. Suomalainen raviosaaminenon maailman huippua. Suomalaisia hevosia,oh<strong>ja</strong>stajia, valmentajia, hoitajia <strong>ja</strong> muita osaajiaarvostetaan laa<strong>ja</strong>lti.Raviradoilla käy vuosittain yli 720 000 katso<strong>ja</strong>a seuraamassatapahtumia paikan päällä. Katsojilla <strong>ja</strong> totopelaajillaon tärkeä asema raviurheilussa toiminnanylläpitäjinä. Rave<strong>ja</strong> voi seurata <strong>ja</strong> totoa pelata myös totopelipisteistätai internetin välityksellä. Tämä on yhtäältävähentänyt raveissa käyvien katsojien määrää,mutta toisaalta pitänyt heidät edelleen lajin parissa.Raviurheilun tunnusluku<strong>ja</strong>2008 2009 2010 2011 2012 2013RavitTotoravipäivät 625 633 625 607 574 563Totoravilähdöt 6377 6124 5649 5661 5403 5338Paikallisravit 56 51 53 44 53 48Poniravipäivät 15 11 16 11 15 16Kilpailupäivät yht. 681 684 667 651 637 623Startanneet hevosetLämminveriset 5314 5273 4904 4917 4853 4730Suomenhevoset 2596 2566 2292 2178 2193 2171Ponit 511 542 567 586 625 624Kilpailleiden hevosten omista<strong>ja</strong>tHenkilöt 4470 4373 4003 3761 3640 3479Muut (kimpat, yhteisöt) 4 493 4530 4329 4233 4130 4119Yleisömäärä radoilla (milj. katso<strong>ja</strong>a) 0,78 0,78 0,73 0,73 0,72 0,72Alan toimi<strong>ja</strong>tValmenta<strong>ja</strong>t 3729 3612 3566Oh<strong>ja</strong>sta<strong>ja</strong>t 2 444 2393 2102 2206 2084 1970Kilpailleet ponioh<strong>ja</strong>sta<strong>ja</strong>t 446 454 459 456 499 461Lähde: Hevostalous lukuina 2013.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>79
HEVOSET VAPAA-AJASSA JA URHEILUSSAAktiivisesti raviurheilua harrastaa tai seuraa noin200 000 henkeä. Lajin seuraa<strong>ja</strong>t muodostavat monestiyhteisöjä tai verkosto<strong>ja</strong>, joilla on heille sosiaalinenmerkitys. Muihin Euroopan maihin verrattuna suomalaisenraviurheilun erikoisuus on suuri harrastajienmäärä. Raviurheilun keskusjärjestö Suomen Hipposylläpitää alalla toimivien lisenssijärjestelmää.Ravihevosten yhteis- eli kimppaomistaminen on lisääntynytviime vuosina <strong>ja</strong> tuonut uusia ihmisiä hevosurheilunpariin. Kimppaomistaminen madaltaakynnystä ryhtyä hevosenomista<strong>ja</strong>ksi: sekä kulut ettävastuu <strong>ja</strong>etaan, elämykset moninkertaistuvat. Hevosenvoi omistaa puoliksi toisen kanssa, isommalla porukallatai jopa satojen tai tuhansien henkilöiden yhteenliittymässä.Yhteisomistuksen pelisäännöistä ontärkeää sopia tarkkaan etukäteen.Suomessa on 43 ravirataa, joista 20 on ympärivuotisia.Maa<strong>kunta</strong>rato<strong>ja</strong> on 19 <strong>ja</strong> pääratana toimii Helsinginravirata Vermo. Kesärato<strong>ja</strong> on 23. Lisäksi maassammeon lähes 120 harjoitusravirataa. Rave<strong>ja</strong> järjestetäänläpi vuoden jouluaattoa <strong>ja</strong> joulupäivää lukuun ottamatta.Usein ravirata on monipuolisessa käytössä, kun alueenkeskeltä saattaa löytyä esimerkiksi <strong>ja</strong>lkapallo- tairatsastuskenttä. Raviratojen alueita, katsomoita <strong>ja</strong>muita rakennuksia käytetään yhä enemmän myös erilaistenmuiden tapahtumien, esimerkiksi ratsastuskil-pailujen, <strong>ja</strong>lkapalloturnausten, moottoriurheilutapahtumien<strong>ja</strong> koiranäyttelyiden, järjestämispaikkoina.Totopeli liittyy kiinteästi raviurheiluun <strong>ja</strong> varmistaasuomalaisen hevostalouden toimintaedellytykset. Totopelitoiminnanvaro<strong>ja</strong> oh<strong>ja</strong>utuu pelaajille voittoina,valtiolle arpa<strong>ja</strong>isverona, asiamiehille palkkioina, hevosenomistajillepalkintoina sekä hevoskasvatukseen <strong>ja</strong>hevostutkimukseen.Raviurheilun nuorisotoimintaa on Suomessa kehitetty1990-luvulta alkaen. Sen myötä raviradoille on syntynytnuorisoravikerho<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> poniravikoulu<strong>ja</strong>, joita on 25.Nuorisoravikerhoissa toimii 3 000 ravinuorta. Nuorisoravikerhoissa<strong>ja</strong> poniravikouluissa poneista <strong>ja</strong> hevosistakiinnostuneiden on mahdollista tutustua raviurheiluun,oppia sen alkeita <strong>ja</strong> harrastaa oh<strong>ja</strong>tusti <strong>ja</strong>turvallisesti.Kerhoissa ravinuoret järjestävät kursse<strong>ja</strong>, retkiä <strong>ja</strong> erilaisiatapahtumia. Nuorisoravikerhon toimintaan voiosallistua kuka tahansa raviurheilusta kiinnostunut.Toiminnassa ei ole ikära<strong>ja</strong>a.Poniravikoulu on ratsastuskoulun tapaan toimivapaikka oh<strong>ja</strong>ttuun toimintaan ponien <strong>ja</strong> hevostenkanssa. Poniravikoulussa perehdytään a<strong>ja</strong>misen lisäksiponien hoitoon <strong>ja</strong> ruokintaan. Kursse<strong>ja</strong> järjestetääneritasoisille harrastajille poninhoidon alkeistakilpailuihin <strong>ja</strong> valmentamiseen keskittyviin kursseihinCaseAjetaan me tandemilla – eläkeläisparis<strong>kunta</strong> treenaa ravureita yhdessäTeksti: Suomen Hippos, Ilkka NisulaLieksan Viekijärvellä si<strong>ja</strong>itsevan tallin nurkalla olevat tandemkärryt ovat kovassa käytössä Nevalaisen pariskunnalla.Elli määrää suunnan <strong>ja</strong> sokeutunut Pertti toimii <strong>ja</strong>rruina. Tandemkärryjen avulla Pertti saa nauttia ravihevosenkyydistä edelleen. Hän laittelee raviradalla hevoset valmiiksi kilpailua varten <strong>ja</strong> jälkihuoltaa ravurit suoritustenjälkeen. Pertin toimeliaisuus <strong>ja</strong> ote ovat opiksi muillekin: asenne ratkaisee.Lieksalainen paris<strong>kunta</strong> ei mittaa kilometrejä. Lin<strong>ja</strong>-auto kulkee <strong>ja</strong> matka taittuu, omistajilla autossa <strong>ja</strong> hevosillakaviourilla. Elli <strong>ja</strong> Pertti kiertävät Suomea isolla sisulla <strong>ja</strong> suurella sydämellä <strong>ja</strong> lähtevät ravireissuille pitkienkintaipaleiden taakse.Hevosia pariskunnalla on ollut pitkään. Aiemmin sikatilana toiminut maatila Viekijärvellä on tänä päivänä hyvinhoidettu talli. Koko ravi-Suomessa tunnettu <strong>ja</strong> arvostettu paris<strong>kunta</strong> on saanut nauttia myös hevosten menestyksestä.Paris<strong>kunta</strong> valittiin Suomen Hippoksen toimesta kuukauden hevosenomistajiksi helmikuussa 2014.80 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
saakka. Poniravilähtöjä ajetaan niin tavallisten ravienyhteydessä kuin omina poniraveinaan. Poniravilähtöihinei pelata totoa.Info7.6 <strong>Hevoset</strong> kasvattavat vastuuseenSuuresta eläimestä huolehtiminen vaatii ihmiseltä paljon.Hevosen läheisyydessä ihmisen on oltava rauhallinen<strong>ja</strong> johdonmukainen. Hevonen on pakoeläin,joka oletetun vaaran aistiessaan väistää tilannetta pakenemalla.Hevonen lukee ihmisen kehonkieltä <strong>ja</strong> antaaihmisen käytöksestä suoraa palautetta omalla toiminnallaan.Hevosen kanssa toimiessaan ihmisen ontärkeää oppia antamaan selkeitä merkkejä, joita eläinymmärtää <strong>ja</strong> joiden avulla se saadaan käyttäytymääntoivotulla tavalla. Ihmisen täytyy seurata hevosen reaktioita<strong>ja</strong> samalla tarkkailla omaa käytöstään, jottahän voi ymmärtää oman toimintansa vaikutuksia eläimenkäyttäytymiseen.Talli on parhaimmillaan luotettavatoimintaympäristö• Tallilla on ammattitaitoista, koulutettuahenkilö<strong>kunta</strong>a.• Toiminta on tavoitteellista <strong>ja</strong> oh<strong>ja</strong>ttua.• Pysyvyys <strong>ja</strong> <strong>ja</strong>tkuvuus: samat yrittäjät, samapaikka, tutut olosuhteet.• Useimmiten auki myös iltaisin <strong>ja</strong>viikonloppuisin.• Yhteys luontoon <strong>ja</strong> säännölliseenelämänrytmiin.• Yhteisö, johon kuulua <strong>ja</strong> jossa viihtyä.• Yhteisesti hyväksytyt pelisäännöt <strong>ja</strong> hyväilmapiiri.HEVOSET VAPAA-AJASSA JA URHEILUSSAHevosen kanssa toimiessaan esimerkiksi lapsi voi oppiahavaitsemaan oman käytöksensä vaikutuksia ympärilläänoleviin. Onnistumisten kautta lapsen itsetuntokasvaa <strong>ja</strong> kontakti eläimeen paranee. Hevostenkanssa toimivien lasten on havaittu kykenevän helpomminsolmimaan sosiaalisia suhteita <strong>ja</strong> luomaanuusia kontakte<strong>ja</strong>. Tallilla lapsi voi kuulua verkostoon,jossa hän on hyväksytty <strong>ja</strong> jossa hän voi turvallisestihakea <strong>ja</strong> kokeilla omia rajo<strong>ja</strong>an. Talliympäristö kasvattaavastuuseen.<strong>Hevoset</strong> voivat auttaa lapsia <strong>ja</strong> nuoria myös oman elämänhallinnan opettelussa. Hevosten kanssa toimiessaon tärkeää oppia huolehtimaan hevosen perustarpeistasäännöllisesti arkirutiinin mukaisesti: ruuasta,juomavedestä, karsinan siivouksesta, ulkoilusta, levosta,liikunnasta. Vähitellen, hevosista huolehtimisenkautta, lapsi <strong>ja</strong> nuori voi oppia pitämään paremminhuolta myös itsestään <strong>ja</strong> tunnistamaan omia reaktioitaaneri tilanteissa. Lapsi <strong>ja</strong> nuori oppii myös säännöllisenarkirytmin.Oh<strong>ja</strong>ttu hevostoiminta mahdollistaa onnistumisenkokemuksia <strong>ja</strong> opettaa käsittelemään myös epäonnistumisia.Hoitaessaan, ruokkiessaan <strong>ja</strong> ulkoiluttaessaanhevosta ihminen kokee tekevänsä jotain merkityksellistä,sillä hevonen tarvitsee ihmistä <strong>ja</strong> ihmisen huolenpitoa.Hevonen aktivoi <strong>ja</strong> edellyttää ihmistä toimimaan.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> talliympäristö• innostavat liikkumaan• vuorovaikutusta• läsnäoloa <strong>ja</strong> rauhoittumista• omien rajojen <strong>ja</strong> tunteiden tunnistamista• merkityksellisyyttä <strong>ja</strong> elämänhallintaa• johtajuutta• mediapaastoaIhmisen• fyysinen kunto <strong>ja</strong> psyykkinen <strong>ja</strong>ksaminenparanevat• sosiaaliset taidot <strong>ja</strong> tunnetaidot kehittyvät• itsetunto <strong>ja</strong> itseluottamus kehittyvät• kyvystä käsitellä hevosta syntyyvoimaantumisen tunne (empowerment)• elämänhallinta paranee <strong>ja</strong> vastuu omastatoiminnasta lisääntyy• käsitys itsestä elinikäisenä oppi<strong>ja</strong>namuodostuu• kuva omista mahdollisuuksista monipuolistuu<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>81
HEVOSET VAPAA-AJASSA JA URHEILUSSA7.7 NuorisotyöRatsastus- <strong>ja</strong> muut hevosseurat tekevät yhteistyössätallien kanssa merkittävää nuorisotyötä: ne tarjoavatlapsille <strong>ja</strong> nuorille erinomaisen vaihtoehdon vapaaa<strong>ja</strong>nviettoon <strong>ja</strong> toteuttavat samalla arvokasta kasvatustyötä.Talleilla tehtävä yhteistyö kehittää parhaimmillaannuoren arvomaailmaa, vastuullista asennetta<strong>ja</strong> eettistä näkemystä. Se voi avata näköalo<strong>ja</strong> tulevaanuran- <strong>ja</strong> ammatinvalintaan, jopa elämäntapaan. Aktiivinentoiminta ulkona eläinten parissa edistää lapsenlii<strong>kunta</strong>harrastusta, tarjoaa vaihtelevaa tekemistä<strong>ja</strong> toimii vastapainona sisällä, pääasiassa istuen, vietetyllekoulupäivälle.CaseTeemapuistona ponileikki kenttäTeksti: Tuula PihkalaHevostalleilla lapsilla <strong>ja</strong> nuorilla on mahdollisuus monipuoliseen<strong>ja</strong> mielekkääseen toimintaan, myös ilmanratsastusta tai ajoa. Monilla talleilla toimii seura tai hevoskerho.Seuratoiminnassa lapset <strong>ja</strong> nuoret voivatolla mukana monella eri tavalla esimerkiksi järjestämässäkilpailu<strong>ja</strong>, tapahtumia, retkiä tai keppihevostapaamisia.Monelle lapselle viikoittaisessa kerhotapaamisessasuurin asia on itse hevonen, hevosen kanssatoimiminen <strong>ja</strong> uusien asioiden opetteleminen.Hevoskerhotoiminta on oh<strong>ja</strong>ttua toimintaa hevostenparissa. Kerhossa voi askarrella, opetella hevostaito<strong>ja</strong>,liikkua monipuolisesti <strong>ja</strong> toimia hevosenkanssa. Hevoskerho innostaa lapsia <strong>ja</strong> nuoria omaehtoiseentoimintaan <strong>ja</strong> vastuuseen, sillä monesta hevos-Seinäjoen kaupunki järjestää jo kolmatta vuotta ponileikkikenttätoimintaa lapsille teemapuiston tapaan kesäaikaan.Samaan tapaan kuin esimerkiksi liikennepuisto tai perusleikkikenttä, raviradan alueella toimiva ponileikkikenttäon kaupungin asukkaille ilmainen.Kaupunki hankkii teemapuistoon valvo<strong>ja</strong>t <strong>ja</strong> maksaa heidän palkkansa. Seinäjoen raviradalla toimiva poniravikoulupuolestaan toimittaa leikkikentälle kaksi ponia <strong>ja</strong> kaksi ponien oh<strong>ja</strong>a<strong>ja</strong>a joka arkipäivä, kahdeksi tunniksipäivässä.Ponileikkikentällä lapset saavat oh<strong>ja</strong>tusti hoitaa, har<strong>ja</strong>ta <strong>ja</strong> letittää pone<strong>ja</strong> sekä ratsastaa. Leikkikentän toimintaanosallistuu päivittäin lähes 40 lasta. Poniravikoulu remontoidaan niin, että koululaisten iltapäiväkerhon onmahdollista toimia samoissa tiloissa.CaseKunnan nuorisotila tallilla, siellähän tytötkin ovatTeksti: Anne LaitinenAhvenanmaalla herättiin vuonna 1998 a<strong>ja</strong>tukseen, että tyttöjen on syytä saada harrastaa verovaroin yhtä laillakuin poikienkin. Tutkimuksen mukaan harrastuksista 60 % oli suunnattu pojille <strong>ja</strong> vain 40 % tytöille. Nuorisotaloissatyttöjä ei näy, mutta hevostallilla kylläkin. Tältä poh<strong>ja</strong>lta syntyi päätös, että nuorisotila viedään sinne missätytötkin ovat: hevostallille.Maarianhaminan nuoriso-oh<strong>ja</strong>a<strong>ja</strong> Mio Sommardahl kertoo kaupungin epäilleen, että nuoriso-oh<strong>ja</strong>a<strong>ja</strong>sta tulee hevostenhoita<strong>ja</strong>talliyrittäjälle, mutta näin ei käynyt. ”Toiminta on kaikkea muuta kuin ratsastamista. Monipuolisenkerhotoiminnan ylläpito ei ole vaatinut suuria investointe<strong>ja</strong> tai ylläpitokustannuksia,” toteaa Sommardahl.Talliympäristössä korostuvat toisenlaiset asiat kuin perinteiset tyttöjen jutut: tallilla saa olla vahva <strong>ja</strong> fyysinen.”Tyttöjä kannustetaan tekemään miehisempiä töitä, kuten television tai pelijohtojen kytkemistä,” Mio Sommardahlkertoo. Tytöt järjestävät innolla myös erilaisia tapahtumia <strong>ja</strong> vanhemmatkin pääsevät halutessaan mukaantoimintaan. Samoin po<strong>ja</strong>t.82 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
HEVOSET VAPAA-AJASSA JA URHEILUSSA Ponikuninkuusraveissa. Kuva: Suomen Hippos, Elina Hirvonenkerholaisesta kasvaa innokas hevoskerhonoh<strong>ja</strong>a<strong>ja</strong>.Oh<strong>ja</strong>a<strong>ja</strong>t voidaan kouluttaa tehtäviinsä Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliitonjärjestämillä kursseilla. Ratsasta<strong>ja</strong>inliittojulkaisee myös materiaalia hevoskerhon oh<strong>ja</strong>ajientoiminnan tueksi.7.7.1 Hevostytöistä kasvaa hyviä johtajiaPäivi LaineHevosharrastajista suurin osa – sekä ratsu- että ravitalleilla– on tyttöjä. Poikien kiinnostuksen kohteena on enemmänkilpaileminen sekä ratsastuksessa että raviurheilussa.Tytöt viettävät paljon aikaa tallilla hevosten <strong>ja</strong> talliyhteisönkanssa. Tyttöjen roolia ratsastuksen harrastajina<strong>ja</strong> harrastuksen vaikutuksia tyttöjen nuoruuteen <strong>ja</strong>kehitykseen on selvitetty muun muassa ruotsalaisessatutkimuksessa (Forsberg & Tebelius 2006). Tutkimuksessaselvisi, että vapaa-a<strong>ja</strong>lla on tärkeä rooli nuorenidentiteetin kehittymisessä nyky-yhteiskunnassa.Nuoren itsestään muodostama kuva kehittyy kanssakäymisessätallilla, hänen omien tulkintojensa tuloksena.Tutkimuksen johtopäätelmänä todettiin, että tallillaharrastajien keskuudessa muodostuu merkittävä vapaa-a<strong>ja</strong>nvietonalakulttuuri: tallia ympäristönä leimaamaskuliininen ilmapiiri, vaikka suurin osa harrastajistaon naispuolisia. Tytöt viettävät tallilla paljon vapaa-aikaa<strong>ja</strong> heille muodostuu tietty keskustelukaava(viestintämalli, diskurssi), joka sisältää norme<strong>ja</strong>, arvo<strong>ja</strong><strong>ja</strong> käytäntöjä. Vallitseva normi on järjestelmällisyys<strong>ja</strong> määrätietoisuus. Talliympäristössä tytöt luovatitselleen eri identiteetin kuin tallin ulkopuolella. Tekemällätallin <strong>ja</strong> hevosten hoitoon liittyviä töitä tytötomaksuvat rationaalisen, vastuullisen <strong>ja</strong> järjestelmällisenkäyttäytymismallin.Sukupuoliroolin kehittymisestä tutkimuksessa selvisi,että tallilla työskennellessään tytöt saavat mahdollisuudensisällyttää imagoonsa perinteisiä miehisiäkäyttäytymismalle<strong>ja</strong>. Yhtäältä tytöt toimivat <strong>ja</strong> kommunikoivatvastavuoroisessa suhteessa hevoseen.Kanssakäyminen elävän olennon kanssa on heille tärkeää<strong>ja</strong> vastaa naiseuteen yhdistettyihin hoitamisvietin<strong>ja</strong> empatian odotuksiin. Toisaalta havaittiin myös,että hevosta hoitaessaan tytöt ottavat etäisyyttä hevoseenmuun muassa puhumalla hoitohevosestaan<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>83
HEVOSET VAPAA-AJASSA JA URHEILUSSA Jaana Kivimäki <strong>ja</strong> Grivis vammaisratsastuksen EM-kilpailuissa vuonna 2013. Kuva: SRL, Son<strong>ja</strong> Holmahumoristisesti. Tämä voidaan tulkita vallan ilmauksena,hoitamisviettiin liitettävän uhrautuvuuden si<strong>ja</strong>an.Tutkimuksen mukaan tallitytöt eivät halua empatiaa,hoitamisviettiä <strong>ja</strong> ratsastusta korostavaa imagoa, silläse ei ole heidän mielestään ”tuff ”, arvostettua. He kokevat,että harrastukseen <strong>ja</strong> urheiluun liittyvien riskienvuoksi heidän imagoonsa kuuluu voima <strong>ja</strong> menestyminentallissa. Työskennellessään tallissa tytöt kehittävätfyysistä <strong>ja</strong> psyykkistä vahvuuttaan, vastakohtana naisellisellestereotyypille. Heidän ihannoimiaan ominaisuuksiaovat itseluottamus, tavoitteellisuus <strong>ja</strong> itsenäisyys.Johtopäätelmänä todettiin lisäksi, että tallissa ehditäänviettää myös vapaita hetkiä, leikkiä. Tytöillä on mahdollisuusluoda identiteettiä sekä suunnitelmallisessatyöskentelyssä että spontaanissa toiminnassa. Kokotässä prosessissa tytöt saavuttavat sosiaalista <strong>ja</strong> kulttuuristapääomaa, jota he voivat hyödyntää tulevaisuudessa.7.7.2 Kuntien tuki ratsastuskouluilleRatsastuskoulutoiminta on hyvin pääomasidonnaista<strong>ja</strong> vaatii suuria investointe<strong>ja</strong>. Siitä huolimatta Suomessaon vain muutama kunnan tai kaupungin omistamaratsastuskoulukiinteistö. Suomalaiset ratsastuskoulutovat pääsääntöisesti yksityisessä omistuksessa <strong>ja</strong> yksityisininvestoinnein toteutettu<strong>ja</strong>, johtuen julkisen sektorintuen puutteesta.84 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
Ruotsissa kunnat tukevat aktiivisesti ratsastuskoulujentoimintaa tarjoamalla ratsastuskouluille olosuhteet(tallit, kentät, maneesit), joissa seurat tai yrityksettoteuttavat ratsastuskoulutoimintaa. Ns. Ruotsin mallion omiaan edistämään sukupuolten välistä tasa-arvoa,kun julkista tukea myönnetään yhtä lailla sekä poikienettä tyttöjen lii<strong>kunta</strong>harrastuspaikkojen rakentamiseen.Tasapuoliset investoinnit tuovat tasapuolisuutta myösharrastusmahdollisuuksiin. Palloilulajien harrastusmaksutpysyvät kohtuullisina, koska seurat eivät itsejoudu rahoittamaan urheilutilo<strong>ja</strong>an. Ratsastuksen tuntihinnallataas täytyy kattaa kaikki rakennusinvestoinnit,jotka yrittäjä joutuu itse kustantamaan.Hevosharrastusten huomioon ottamista lii<strong>kunta</strong>paikkarakentamisessakäsitellään myös kohdassa 5.5.7.8 Hevostoiminta ehkäiseesyrjäytymistä<strong>Hevoset</strong> yhdistävät erilaisia ihmisiä. <strong>Hevoset</strong> kasvattavathevostoiminnassa mukana olevien empatiakykyä<strong>ja</strong> kykyä tulla toimeen erilaisten ihmisten kanssa.Maahanmuuttajille <strong>ja</strong> erityisryhmäläisille tallilla toimimisellasaattaa olla merkitystä oman tien näyttäjänä.Kosketus maaseutuun voi avata maahanmuuttajille aivanerilaisen käsityksen uudesta kotimaastaan <strong>ja</strong> sentarjoamista mahdollisuuksista. Tallilta voi löytyä uusiakontakte<strong>ja</strong>, uusi turvallinen vapaa-a<strong>ja</strong>n viettopaikkatai mielekästä tekemistä työelämään tutustumisentai työpaikan kautta. Uusien kokemusten kautta hevostoimintavoi avata aivan uusia näkökulmia omaantulevaisuuteen <strong>ja</strong> omiin mahdollisuuksiin.HEVOSET VAPAA-AJASSA JA URHEILUSSACaseNuorisopilottihanke tarjoaa ratsastuselämyksiä lapsilleTeksti: Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliittoSuomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliitto tarjoaa yhteistyössä vapaaehtoisjärjestö Hopen, yhteistyökumppaniensa sekä tallien<strong>ja</strong> seurojen kanssa ratsastuselämyksiä vähävaraisten perheiden lapsille. Keväällä 2014 toteutetusta hausta mukaanhankkeeseen valikoitui 12 tallia <strong>ja</strong> ratsastusseuraa, jotka sitoutuvat kukin tarjoamaan 1 – 3 alakouluikäiselle,vähävaraisen perheen lapselle ratsastuksen alkeiskurssin <strong>ja</strong> mahdollisesti sen oheen muuta hevostoimintaa, kutentilaisuuden osallistua hevoskerhoon. Alkeiskurssin kustannukset <strong>ja</strong>kaantuvat Ratsasta<strong>ja</strong>inliiton <strong>ja</strong> kurssin järjestäväntahon kesken.300 lasta ratsastuksen alkeiskurssilleHankkeen tavoitteena on kolmen seuraavan vuoden aikana nostaa kaikkiaan 300 lasta <strong>ja</strong> nuorta hevosen selkään.Syksyllä 2014 alkeiskurssin aloittaa hankkeen rahoittamana noin 30 lasta. He ovat tulleet Hopen asiakkaiksiperheiden itsenäisen yhteydenoton tai eri viranomaistahojen oh<strong>ja</strong>amina. Hopen lisäksi Ratsasta<strong>ja</strong>inliittolisää yhteistyötä myös <strong>kunta</strong>sektorilla.Ratsastusvarusteita <strong>ja</strong> näytöselämyksiäMyös useat Ratsasta<strong>ja</strong>inliiton yhteistyökumppanit ovat kiinnostuneita hankkeesta. Alkeiskurssin aloittavat lapsetsaavat yhteistyökumppanilta lahjoituksena turvakypärät, <strong>ja</strong> muutamat tapahtumajärjestäjät lahjoittavat projektiinosallistuville perheille pääsylippu<strong>ja</strong> erilaisiin ratsastusnäytöksiin. Ratsasta<strong>ja</strong>inliiton alue<strong>ja</strong>ostot osallistuvathankkeeseen lahjoittamalla 20-vuotisjuhlakilpailuidensa tuoton hankkeeseen.Hopen kautta useita keino<strong>ja</strong> auttaaHope on vapaaehtoisjärjestö, joka toimii tasa-arvoisen lapsuuden puolesta. Avun muodot ovat lasten <strong>ja</strong> nuortenharrastusmahdollisuuksien tukeminen, vapaa-a<strong>ja</strong>n elämysten tarjoaminen <strong>ja</strong> vaate- <strong>ja</strong> tavaralahjoitukset. Hopenapu oh<strong>ja</strong>utuu 14 paikallistoimi<strong>ja</strong>n välityksellä ympäri Suomen.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>85
CaseHEVOSET VAPAA-AJASSA JA URHEILUSSAMallia Ruotsista – kotouttamista hevostalleillaTeksti: Anne LaitinenR uotsissa toteutettiin vuonna 2013 Hästnära Jobb -pilottiprojekti, jossa hevosala kantoi osaltaan vastuuta yhteiskunnastatarjoamalla maahanmuuttajille kotoutusta talliympäristössä.”Projektissa on talleille työllistetty maahanmuuttajia, joiden on muutoin haastavaa saada töitä. Työt käsittivät tilanyleisiä töitä, muun muassa piha-alueiden <strong>ja</strong> hevostarhojen kunnossapitoa, vesihuoltoa tarhoihin <strong>ja</strong> muita tilantöitä. Hevosala onkin erinomainen porras elämän seuraavaan vaiheeseen. Talleilla on myös tapana, että opastustaannetaan hyvin käytännönläheisesti. Talliympäristö tarjoaa käytännön töitä matalan koulutuksen saaneillehenkilöille. Lisäksi talliyhteisö on perheenomainen, oma sosiaalinen verkostonsa,” Hästnäringens Nationella Stiftelseninprojektipäällikkö Sara Strömberg tiivistää.Ensimmäinen kotouttamisprojekti onnistui hyvin, <strong>ja</strong> puolet kahdeksasta mukana olleesta maahanmuutta<strong>ja</strong>sta saitöitä projektin päätyttyä. Projektia on tarkoitus <strong>ja</strong>tkaa kohdentamalla sitä laajemmin syrjäytymisuhan alla oleville. Ilo ylimmillään ponien näyttelymenestyksen johdosta. Kansallinen poninäyttely kokoaa lähes 500 ponia vuosittain.Kuva: Satu Pitkänen86 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
Mitä <strong>kunta</strong> voi tehdä?• Tukea ratsastusta tasavertaisena harrastuksenamuiden lajien rinnalla (vrt. jääkiekko, <strong>ja</strong>lkapallo).• Tukea hevosurheilualueiden rakentamista <strong>ja</strong>kunnossapitoa.• Antaa peruskoululaisille mahdollisuudenkokeilla ratsastusta tai ajoa osanalii<strong>kunta</strong>tuntien, -päivien tai kesätoiminnanohjelmaa.• Järjestää kunnallista nuorisotyötä yhteistyössälähialueen tallien tai ratsastusseurojen kanssatalliympäristössä.• Tukea vammaisratsastusta sekäerityisryhmien, syrjäytymisuhan alla olevien <strong>ja</strong>maahanmuuttajien hevosharrastustoimintaa.• Ottaa hevostoiminnan huomioon osanaehkäisevää nuorisotyötä.HEVOSET VAPAA-AJASSA JA URHEILUSSALähteetForsberg, L. 2007. Att utveckla handlingskraft. Omflickors identitetsskapande processer i stallet. Licenciatuppsats.Luleå tekniska universitet, 43.Forsberg, L. & Tebelius, U. 2006. Which identity dogirls create in the stable? Luula<strong>ja</strong>n yliopisto.Hästen i kommunen – betyder mer än du tror. HästnäringensNationella Stiftelse, 2008.Mahdollisuuksien hevonen -seminaarin materiaali,2010.Mörsäri, A. & Pitkäaho, R. 2011. Reippaasti ratsaille -poikittaistutkimus ratsastuksen fyysisestä kuormittavuudestakestävyyden näkökulmasta. Opinnäytetyö.OAMK, fysioterapian koulutusohjelma. www.theseus.fi.Puronaho, K. 2014. Drop-out vai throw-out?; Tutkimuslasten <strong>ja</strong> nuorten lii<strong>kunta</strong>harrastusten kustannuksista.Opetus- <strong>ja</strong> kulttuuriministeriön julkaisu<strong>ja</strong>2014:5Pussinen, S. 2013. Hevosyrittäjyyden tulevaisuuskatsaus– valtakunnallisen Hevosyritys huippukuntoon-hankkeen (2010– 14) raportti. Hämeen ammattikorkeakoulu,Hämeenlinna.Suomalaisen hevosalan katsaus 2011, Hippolis ry.Suomen Hippos ry, www.hippos.fi.Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliitto ry, www.ratsastus.fi.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>87
8 HEVOSET SOSiaali- <strong>ja</strong> TErvEYSpalvEluiSSAMinna Martin-PäiväHevonen voi olla <strong>kunta</strong>laisille <strong>ja</strong> heidän hyvinvoinnilleenavuksi myös sosiaali- <strong>ja</strong> terveyspalveluiden kautta.Hevosen kanssa toimiminen on ennaltaehkäisevää<strong>ja</strong> ihmisen hyvinvointia lisäävää toimintaa. Hevonenon erityisryhmätyön monipuolista<strong>ja</strong>. Hevosavusteisiakuntoutuspalveluita voidaan hyödyntää lasten <strong>ja</strong>nuorten, aikuisten <strong>ja</strong> ikääntyneiden sekä esimerkiksimuistisairaiden parissa.Hevosen käyttämisestä kuntouttavassa <strong>ja</strong> ennaltaehkäisevässähoivatyössä on runsaasti hyviä kokemuksia.Kela korvasi ratsastusterapiaa fysio- <strong>ja</strong> toimintaterapianavuonna 2013 liki 1,74 miljoonalla eurolla.Hevonen voi merkittävästi edistää ihmisen kehitystä<strong>ja</strong> kasvua. Hevonen on armollinen: se hyväksyy ihmisensellaisenaan, ilman ennakkoasenteita <strong>ja</strong> -odotuksia.Ison eläimen hallinta <strong>ja</strong> yhteistyö sen kanssaon omiaan vahvistamaan itsetuntoa. Hevosen kanssatoimiminen on ihmiselle hyödyllistä: elämänlaatu paranee,stressi vähenee, verenpaine alenee, terveys <strong>ja</strong>kunto kohenevat, mieli rauhoittuu <strong>ja</strong> sosiaalinen kanssakäyminenhelpottuu.Hevosavusteinen toiminta on yksi suomalaisen GreenCare -toiminnan edelläkävijöistä. Green Care onluontoon <strong>ja</strong> maaseutuympäristöön liittyvää toimintaa,jolla edistetään ihmisten hyvinvointia <strong>ja</strong> elämänlaatuamonin eri menetelmin muun muassa luonnon elvyttävyyden,osallisuuden <strong>ja</strong> kokemuksellisuuden avulla.Taulukosta sivuilla 96 – 97 ilmenee, miten hevosiavoidaan käyttää sosiaali- <strong>ja</strong> terveyspalveluissa monellaeri tavalla.8.1 Toimintakyvyn ylläpito <strong>ja</strong>hyvinvointiKuten aiemmin on todettu, hevosta seuraamalla <strong>ja</strong> havainnoimallaihminen oppii tekemään havainto<strong>ja</strong> itsestään<strong>ja</strong> omista reaktioistaan sekä kor<strong>ja</strong>amaan toimintaansa.Tähän perustuu esimerkiksi ratsastuksentoimintakyvyn ylläpitoa <strong>ja</strong> hyvinvointia lisäävä vaikutus.Ratsastustunnilla ihminen on kiinnostunutesimerkiksi istunnastaan hevosen selässä <strong>ja</strong> apujenkäytöstään. Pystyäkseen kehittämään omaa kehonhallintaansaihmisen on kiinnitettävä asiaan huomiotamyös muualla kuin viikoittaisella ratsastustunnillaan.Kehotietoisuus lisääntyy <strong>ja</strong> mahdollisuudet vaikuttaaoman kehon toimintaan paranevat.Ratsastuksen kautta moni on tehnyt havainto<strong>ja</strong> vakiintuneista,yksipuolisista työasennoistaan, toispuoleisestaseisoma-asennostaan jne., jotka ovat a<strong>ja</strong>nmyötä vaikuttaneet ihmiseen vinouttavasti <strong>ja</strong> aiheuttaneeterilaisia särkyjä tai jäykkyyksiä kehoon. Ratsastuksenkautta on voitu päästä kiinni kehonhallinnanhaasteisiin, kyetty muuttamaan esimerkiksi työasento<strong>ja</strong>tai seisomatyyliä <strong>ja</strong> näin onnistuttu vapautumaanerilaisista säryistä <strong>ja</strong> vaivoista. Hevosharrastus voi lisätäihmisten toimintakykyä <strong>ja</strong> hyvinvointia.Käytännön esimerkki: Eläinlääkäri kärsi yksipuolisistatyöasennoista, mutta ratsastuksen avulla hän tuli tietoiseksivinoudestaan. Nykyään hän kiinnittää huomiotatyöasentoihin <strong>ja</strong> vahvistaa omia syviä keskivartalonlihaksiaan ratsastamalla. Hevosen selän liike tuotarpeellista liikettä ratsasta<strong>ja</strong>n kehoon. Ratsastus yhdessäfysioterapian kanssa on tuonut avun eläinlääkärille<strong>ja</strong> hän on pystynyt vähentämään särkylääkkeidenmäärää lyhyessä a<strong>ja</strong>ssa.Käytännön esimerkki: Paino-ongelmista kärsivä nainenhalusi aloittaa ratsastuksen. Hän kärsi selkäkivuista,hänellä oli masennusta <strong>ja</strong> itsetunto oli heikko.Nainen aloitti ratsastuksen tulemalla tallille <strong>ja</strong> toimimallahevosten kanssa. Halu päästä hevosen selkäänsai hänet lisäämään lii<strong>kunta</strong>a myös tallikäyntien ulkopuolella<strong>ja</strong> tarkkailemaan ruokailutottumuksiaan. Lyhyessäa<strong>ja</strong>ssa hän onnistui pudottamaan painoaan senHevosilta oppii tässä <strong>ja</strong> nyt elämistä. Kuva: Simopekka Lepistö<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong> 89
HEVOSET SOSIAALI- JA TERVEYSPALVELUISSAverran, että hän pystyi nousemaan hevosen selkään.Aluksi hän ratsasti vain käyntiä <strong>ja</strong> lyhyitä aiko<strong>ja</strong>. Painoputosi edelleen <strong>ja</strong> lopulta hän laihtui 40 kg. Painopysyi alhaalla <strong>ja</strong> harrastus <strong>ja</strong>tkui. Selkäkipu poistui,särkylääkkeiden syönti loppui <strong>ja</strong> lääkkeistä säästyneellärahalla nainen kykeni kustantamaan harrastuksensa.8.2 Lastensuojelunäkökulma8.2.1 Ennaltaehkäisevä työ <strong>ja</strong> avohuollontukitoimetLastensuojelunäkökulmasta ennaltaehkäisevällä työlläon suuri merkitys lapsen hyvinvoinnille, onpa sittenkyseessä syrjäytymisvaarassa tai huostaanotontarpeessa oleva lapsi tai nuori. Mahdollisimman varhainenpuuttuminen on tärkeää. Hevostoiminta voiolla ennaltaehkäisevää tai osa avohuollon tukitoimia.Hevostoiminta tai -harrastus voi olla kunnan, seurakunnantai muun julkisen tahon kustantamaa säännöllistätoimintaa, esimerkiksi ratsastustunti asiakkaantarpeiden mukaan ryhmätuntina tai yksityistuntina.Säännöllisyys on tärkeää, samoin kuin toiminnan pitkäjänteisyys.Lapsen tai nuoren pitää rauhassa saadaluoda kontakti tallin aikuiseen, hevosiin <strong>ja</strong> muuhunympäristöön. Lapsen on saatava kokea, että hänenelämässään on jotain pysyvää. Sosiaalityö on tyypillisestityötä, jossa vaihtuvuus on suurta. Tallitoimintasen si<strong>ja</strong>an on pysyvää, yleensä tallinpitäjät pysyvät samallapaikalla pitkään, jolloin toimintaan saadaan <strong>ja</strong>tkuvuutta.Näin ollen talliympäristö on omiaan tarjoamaanlastensuojelun asiakkaille pysyviä ihmissuhteita<strong>ja</strong> pitkäjänteisyyttä.8.2.2 PerhekoditPerhekodeissa on jo pitkään tehty työtä lasten <strong>ja</strong> nuortenhyvinvoinnin lisäämiseksi hevosten <strong>ja</strong> eläintenavulla. Suomessa on muutamia kymmeniä perhekote<strong>ja</strong>,joissa hevoset ovat osana toimintaa. Perhekodissatoimii pääsääntöisesti moniammatillinen tiimi, jokamahdollistaa lasten <strong>ja</strong> nuorten kasvun monipuolisentukemisen <strong>ja</strong> hoitamisen.Perhekodeissa kiinnitetään pääsääntöisesti huomiotahyvinvointia edistävään toimintaympäristöön. <strong>Hevoset</strong>ovat luonteva osa hyvinvointia lisäävää toimintaympäristöä<strong>ja</strong> tuovat perhekotiin luonnollistatoiminnallisuutta. Hevostoiminnan kautta voidaan lisätälasten <strong>ja</strong> nuorten aktiivisuutta, sitouttaa heitä toimintaan<strong>ja</strong> a<strong>ja</strong>nhallintaan.CaseToiska – mitattua <strong>ja</strong> tuloksel lista lastensuojelua, jossa hevoset ovat osa toimintaaTeksti: Anne LaitinenIlmajoella si<strong>ja</strong>itseva Perhekoti Toiska on lastensuojeluun erikoistunut perheyritys, joka tarjoaa si<strong>ja</strong>ishuoltoa <strong>ja</strong>avopalvelu<strong>ja</strong>. Hevostoiminta on vakiinnuttanut asemansa oleellisena osana tilan toimintaa, <strong>ja</strong> nykyään voidaankinjo puhua Toiskan hevostoiminnasta yhtenä hevosavusteisen toiminnan mallina.Tilalla tarjotaan ammatillista perhehoitoa 13 – 21-vuotiaille tytöille. Myös Green Care -a<strong>ja</strong>ttelu on osa Toiskantoimintaa.Toiminta syrjäytymisvaarassa olevien nuorten parissa on tuottanut jo mitattavissa olevia säästöjä. Kunnan maksama8 000 – 10 000 euron vuosittainen kustannus avohuollon kautta mukana olevasta nuoresta tuo panokseennähden kymmenkertaisen säästön, kun lapsen tai nuoren sijoitukselta voidaan välttyä.Toiskan toiminta perustuu ammatilliseen osaamiseen. Psykiatrinen osaaminen <strong>ja</strong> pitkä lastensuojelun kokemusovat toiminnan kivi<strong>ja</strong>lka. Hevostoiminta on lisäarvo, <strong>ja</strong> myös hevosavusteiseen toimintaan henkilökunnalla onasianmukainen koulutus <strong>ja</strong> käytännön kokemus. Toiskassa hevoset toimivat vuorovaikutteisina tunnetaitokasvattajinayhdessä oh<strong>ja</strong>a<strong>ja</strong>n kanssa.Lisätieto<strong>ja</strong> www.perhekotitoiska.fi90 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
HEVOSET SOSIAALI- JA TERVEYSPALVELUISSA Hevosharrastaminen ylläpitää toimintakykyä <strong>ja</strong> on mukavaa yhdessä tekemistä. Kuva: Hippolis, Anne LaitinenPerhekotien hevostoiminnan lähestymistapo<strong>ja</strong> voivatolla esimerkiksi sosiaalipedagoginen hevostoiminta,narratiivinen toiminta tai tunnetaitokasvatus, joista lisääjäljempänä.8.3 Ikääntyneet <strong>ja</strong> vanhuksetHevosharrastus on monelle ihmiselle elinikäinen harrastus.Harrastusta voi hyvin <strong>ja</strong>tkaa myös eläkevuosina,omaan tahtiin, <strong>ja</strong> näin ylläpitää toimintakykyä <strong>ja</strong>elämän sisältöä mahdollisimman pitkään. Hevosharrastuson eri sukupolvia luontevalla tavalla yhdistävälii<strong>kunta</strong>muoto. Sanonta ”hyväksi hevosmieheksi tairatsasta<strong>ja</strong>ksi ei kasva yhden eliniän aikana” kuvastaasitä, että hevosten kanssa toimiessa oppia tarvitaan ylisukupolvien. <strong>Hevoset</strong> pitävät iäkkäänkin ihmisen aktiivisena:on syy, miksi lähteä liikkeelle, sillä hevostapitää hoitaa <strong>ja</strong> huoltaa päivittäin.Ikääntyvien ihmisten ryhmä kasvaa lähivuosina tuntuvasti,mikä tulee huomioida myös hevosalan palvelujensuunnittelussa <strong>ja</strong> yritysten erikoistumisessa.8.4 Hevosavusteinen toimintaAnne LaitinenEquine Assisted Activities (EAA) eli hevosavusteinentoiminta tarkoittaa toimintaa, jonka keskiössä ovatasiakas, oh<strong>ja</strong>a<strong>ja</strong>, tarvittaessa asiakkaan avusta<strong>ja</strong> sekähevonen. Toiminta voi käsittää melkein mitä tahansaaktiviteettejä, jotka liittyvät hevosen hoitoon <strong>ja</strong> käsittelyyn,joko maasta käsin, hevosen selästä tai hevoskärryistä.Equine Assisted Therapy (EAT) eli ratsastusterapiaon tunnetuin hevosavusteisen toiminnan menetelmä.Hevosavusteisesta terapiasta on kyse silloin, kun<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>91
HEVOSET SOSIAALI- JA TERVEYSPALVELUISSAkoulutuksen saanut terapeutti käyttää hevosta apunaan.Ratsastusterapiasta kerrotaan enemmän kohdassa8.4.1.Hevosavusteisia menetelmiä käyttävät työssään apunamuun muassa fysioterapeutit, puheterapeutit, psykoterapeutit<strong>ja</strong> kasvatustyötä tekevät ammattilaiset.Ihmisen <strong>ja</strong> hevosen välisen vuorovaikutuksen monipuolisethyödyt ovat jo laa<strong>ja</strong>sti tunnettu<strong>ja</strong>. Hevosavusteisiamenetelmiä hyödyntämällä voidaan parantaaihmisen fyysisiä, psyykkisiä, emotionaalisia tailuovuutta vaativia kykyjä.Hevosavusteinen toiminta vaikuttaa ihmiseen laa<strong>ja</strong>alaisestiniin fyysisesti kuin psyykkisesti. Hevosen <strong>ja</strong>ihmisen välinen vuorovaikutus vahvistaa tunnetaitoa,itsetuntoa <strong>ja</strong> elämänhallintaa. Hevonen on tasapuolinen,lahjomaton <strong>ja</strong> kustannustehokas kuntoutta<strong>ja</strong>.Green Care on luontoon <strong>ja</strong> maaseutuympäristöön liittyväätoimintaa, jolla edistetään ihmisten hyvinvointia<strong>ja</strong> elämänlaatua. Se kattaa monia menetelmiä, joitakäytetään pitkäjänteisesti, tavoitteellisesti <strong>ja</strong> vastuullisesti.Hyvinvointia lisäävät vaikutukset syntyvät muunmuassa luonnon elvyttävyyden, osallisuuden <strong>ja</strong> kokemuksellisuudenavulla. Toiminta sijoittuu usein luonnonympäristööntai maatilalle, mutta luonnon elementtejävoidaan tuoda <strong>ja</strong> käyttää myös kaupunki- <strong>ja</strong>laitosympäristöissä.”Hevosavusteinen toiminta vaikuttaaihmiseen laa<strong>ja</strong>-alaisesti niin fyysisestikuin psyykkisesti."Green Care on kasvattanut suosiotaan viime vuosina.Toiminnalle on laadittu eettiset ohjeet <strong>ja</strong> alan koulutus-<strong>ja</strong> laatukriteerejä työstetään yhteistyössä Terveyden<strong>ja</strong> hyvinvoinnin laitoksen kanssa. Luontoavusteisiamenetelmiä käyttävät toimi<strong>ja</strong>t voivat erikoistuakäyttämään toiminnassaan kotimaisia maatiaisrotu<strong>ja</strong>,myös alkuperäisrotuamme suomenhevosta.Kaikki hevosavusteinen toiminta kuuluu Green Care-kehyksen alle. Hevosavusteinen toiminta on yksiGreen Care -toiminnan edelläkävijöistä Suomessa.Tutustu hevosavusteiseen toimintaan: www.youtube.com, video Hyvinvointia hevosesta – malle<strong>ja</strong> hevosavusteisesta toiminnasta.GREEN CARE -menetelmätEkopsykologia:ihmisen <strong>ja</strong> ympäristön suhdeEläinavusteisetRatsastusterapiaSosiaalipedagoginenhevostoimintaKaverikoiratMuu eläinavusteinen(lampaat, alpakat <strong>ja</strong>laamat, jne.)LuontoavusteisetEkopsykologianmenetelmätElämyspedagogiikka/seikkailukasvatusLuonnon materiaalienkäyttöYmpäristökasvatusViherympäristönkuntouttava käyttöPuutarhaterapiaSosiaalinen <strong>ja</strong>terapeuttinenpuutarhatoimintaTerapeuttiset pihatMaatilan kuntouttavakäyttö (hoivamaatalous)Kuntouttava työLähde: Green Care Finland ry:n kotisivu92 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
8.4.1 RatsastusterapiaSanna Mattila-RautiainenRatsastusterapia eli Equine Assisted Therapy (EAT)on ratsastusterapeutin <strong>ja</strong> hevosen yhdessä toteuttamaayksilöllistä, suunnitelmallista <strong>ja</strong> tavoitteellista kokonaisvaltaistakuntoutusta. Ratsastusterapiaa käytetäänfyysistä, psyykkistä tai sosiaalista kuntoutustatarvitsevan asiakkaan lääkinnällisen kokonaiskuntoutuksenosana. Ratsastusterapian tavoitteena ei oleratsastustaitojen opettelu, vaan hevosen avulla opitaanoman kehon, mielen <strong>ja</strong>/tai käyttäytymisen hallintaa<strong>ja</strong> terapia on aina tavoitteellista, kuntouttavaatoimintaa (Suomen Ratsastusterapeutit ry 2013). Ratsastusterapeutinpoh<strong>ja</strong>koulutuksen mukaan terapiassapainottuvat muun muassa motoriset, pedagogiset <strong>ja</strong>Casepsykologiset tavoitteet. Henkilökohtaisen kuntoutussuunnitelmantavoitteiden saavuttamisessa käytetäänhyväksi hevosen <strong>ja</strong> ihmisen välistä liike- <strong>ja</strong> tunnevuorovaikutusta.Lisäksi hyödynnetään hevosen elinympäristöämuun muassa toiminnallisesti.Ratsastusterapiaa voidaan käyttääkuntoutusmuotona muun muassa• masennuksen hoidossa• tunnevuorovaikutustaitojen vahvistamisessa• huumevieroituksen tukena• alaselkäongelmien tukena• neliraa<strong>ja</strong>halvaantuneilla• CP-vammaisilla• autisteillaHEVOSET SOSIAALI- JA TERVEYSPALVELUISSATutkimus: Alaselkäkipuisten ratsastusterapia kokeilu, fysio- <strong>ja</strong> ratsastusterapeuttiSanna Mattila-Rautiainen (2011).Neljä potilasta tutkittiin Kainuun keskussairaalan aloitteesta. Tutkimusseurannassa 24 ratsastus terapia kerran tuloksenatodettiin, että henkilöt kokivat elämänlaatunsa parantuneen. Kipulääkkeiden käyttö ei vähentynyt, mikävoi johtua myös opitusta kipujäljestä <strong>ja</strong> turvallisuushakuisuudesta. Työelämästä jo syrjäytyneistä kokeiluun osallistuneistakolme palasi jollain tavoin työelämään. Tämän tutkimuksen perusteella ratsastusterapia näyttäisi sopivanalaselkäkipuisen kuntoutukseen.CaseMuistisairaille apua hevosistaTeksti: Anne LaitinenS uomessa on 120 000 keskivaikeaa tai vaikeaa muistisairautta sairastavaa, <strong>ja</strong> vuosittain diagnosoidaan 10 000uutta tapausta pelkästään alle 65-vuotiailla työikäisillä. Muisti- <strong>ja</strong> lähihoita<strong>ja</strong> Elina Lukumies Loh<strong>ja</strong>lta arvosteleesuomalaista muistisairaiden hoitomallia, jossa suositaan laitoshoitoa eniten Euroopassa. Laitosolosuhteet eivätkannusta aktiiviseen toimintakyvyn ylläpitoon, vaan passivoivat. Lääkkeettömän hoidon pitäisi olla muistisairaidenkäytösoireiden ensisi<strong>ja</strong>inen hoitomuoto. Käytännössä tämä tarkoittaa jäljellä olevan toimintakyvyn tukemistamielekkään tekemisen avulla. Keinoiksi käy mikä tahansa, mikä tuottaa iloa <strong>ja</strong> mielihyvää. Myös hevoset.Lukumies on osana omaa sosiaalipedagogisen hevostoiminnan täydennyskoulutustaan kokeillut hevosen vaikuttavuuttakahden iäkkäämmän muistisairaan virkistyksessä. Aktiivisuus lisääntyi <strong>ja</strong> miehistä tuli esiin uusia piirteitä.”Talliympäristössä miehillä oli paljon kiinnostavaa tekemistä hevosten lisäksi. Mitä tekemistä heillä on laitoksissa?”Lukumies kysyy. ”Hevosten parissa miehet ottivat huolehtiakseen hoitajista, <strong>ja</strong> yhteinen kokemus lähensihoitosuhdetta. Pysäyttävää oli myös se, että mies, joka ei välttämättä enää osaa pukea päälleen, osaa edelleen –kymmenien vuosien jälkeen – val<strong>ja</strong>staa hevosen.”<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>93
HEVOSET SOSIAALI- JA TERVEYSPALVELUISSA Hevonen on kehon kieltä lukeva laumaeläin. Kuva: Iiro Rautiainen• käytöshäiriöisillä• psykoterapian apuna• oppimis- <strong>ja</strong> kehityshäiriöisillä• monivammaisilla• lastensuojelun tukitoimenaRatsastusterapia on toiminnallinen terapiamuoto, jossaihminen on mukana kokonaisvaltaisesti kehollaan,a<strong>ja</strong>tuksillaan <strong>ja</strong> tunteillaan. Terapiassa ihminen on <strong>ja</strong>tkuvassakosketus-, tunne- <strong>ja</strong> vuorovaikutuskontaktissahevosen <strong>ja</strong> sen elinympäristön kanssa.Suomessa ratsastusterapia liitetään usein fysioterapiaan,vaikka sillä on paljon annettavaa myös erityispedagogiikalle<strong>ja</strong> psykologiselle kuntoutukselle. Ratsastusterapianfysioterapiakeskeisyys johtuu pitkälti siitä,että suuri osa suomalaisista ratsastusterapeuteista onpoh<strong>ja</strong>koulutukseltaan fysioterapeutte<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> he painottavattyössään hippoterapian motorisia tavoitteita.Kela korvasi vuonna 2013 liki 1,74 miljoonalla eurollaratsastusterapiaa vaikeasti vammautuneiden lääkinnällisenäkuntoutuksena osana fysio- tai toimintaterapiaa.Korvattavuus perustuu vammaispalvelulakiin.Ratsastusterapiaa koulutetun ratsastusterapeutin toteuttamanavoidaan korvata osana kuntoutusta pääsääntöisestiKelan, kuntien, perhe- <strong>ja</strong> kasvatusneuvoloiden,sairaanhoitopiirin tai vakuutusyhtiön toimesta.Osa ratsastusterapeuteista on hyväksytty lääkinnällisenkuntoutuksen tuottajiksi.Ratsastusterapia on suo<strong>ja</strong>ttu nimike, <strong>ja</strong> Suomessa ratsastusterapiaavoi tarjota vain ratsastusterapeutiksikouluttautunut henkilö. Ratsastusterapeuttien poh<strong>ja</strong>koulutuksenavaaditaan riittävän laa<strong>ja</strong> ammatillinenosaaminen, vähintään AMK-tason tutkinto opetuksen,sosiaali- tai terveydenhuollon alalta sekä vähintäänkahden vuoden työkokemus oman ammattialankäytännön kuntoutustyöstä.94 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
8.4.2 Sosiaalipedagoginen hevostoimintaAnne Laitinen8.4.3 Muita hevosavusteisen toiminnanmenetelmiäSosiaalipedagogisen hevostoiminnan peruselementitnousevat sosiaalipedagogian teoriasta: yhteisöllisyys,elämyksellisyys, toiminnallisuus <strong>ja</strong> dialogisuus (aitokohtaaminen). Sosiaalipedagoginen hevostoimintaperustuu yksilön omaan kokemukseen <strong>ja</strong> sen kauttaoppimiseen <strong>ja</strong> asioiden oivaltamiseen.Hevosen kanssa toteutetaan yhteisöllistä, kokonaisvaltaista<strong>ja</strong> osallistavaa toimintaa. Hevosen avulla näytetäänniiden asioiden tärkeys, joista oma hyvinvointisyntyy: esimerkiksi puhtaus, terveellinen ravinto,säännölliset ruoka-a<strong>ja</strong>t, sopiva lii<strong>kunta</strong> <strong>ja</strong> riittävä lepo.Sosiaalipedagogista hevostoimintaa voidaan käyttääeri tavoin. Se toimii niin syrjäytymisen ehkäisyssä, elämänhallinnanharjoittelussa kuin myös muun muassalastensuojelun avohuollon tukitoimena tai päihdekuntoutuksentukena.Sosiaalipedagogisen viitekehyksen lisäksi muita hevosavusteiseentoimintaan soveltuvia menetelmiä:Narratiivinen lähestymistapa lähtee liikkeelle tarinoista<strong>ja</strong> niiden rikastuttamisesta. Tarinoiden avulla lapset<strong>ja</strong> nuoret voivat samaistua eri henkilöihin tai hahmoihin,ottaa eri roole<strong>ja</strong> itselleen <strong>ja</strong> katsoa asiaa tai tilannettatoisen henkilön näkökulmasta.Tunnetaitokasvatus opettaa tunnetaito<strong>ja</strong> eläinten, hevosten,yhteisön <strong>ja</strong> ympäristön avulla. Tunnetaitokasvatuspainottaa ihmisten <strong>ja</strong> eläinten välistä vuorovaikutusta<strong>ja</strong> auttaa ihmistä hahmottamaan omaarooliaan suhteessa muihin (esimerkiksi Equine/AnimalAssisted Social Emotional Learning – EASEL/AASEL).HEVOSET SOSIAALI- JA TERVEYSPALVELUISSAKunnan näkökulmasta kannattaa varmistaa palvelunlaatu. Sosiaalipedagoginen hevostoiminta ei ole suo<strong>ja</strong>ttunimike, joten toiminnan tarjoa<strong>ja</strong>n koulutus <strong>ja</strong>ammatillinen tausta voivat muodostua keskeisiksi valintakriteereiksi.Vuodesta 2002 lähtien Suomessa ontarjottu sosiaalipedagogisen hevostoiminnan täydennyskoulutusta.Koulutus ei johda tutkintoon, mutta seantaa hyvät perustiedot.InfoSosiaalipedagogisen toiminnan elementit:Yhteisöllisyys• vuorovaikutus, osallisuusElämyksellisyys• kokemukset <strong>ja</strong> niiden <strong>ja</strong>kaminen, osiaseikkailu- <strong>ja</strong> elämyspedagogiikastaToiminnallisuus• yhteistoiminta, osallistuminen,vastuunkantoInfoHevosavusteisen toiminnankorvattavuusMuu hevosavusteinen toiminta kuin ratsastusterapiaei ole Kela-korvauksen piirissä, koskasitä ei mainita vaikeavammaisten lääkinnällistäkuntoutusta koskevassa laissa. Korvattunasiihen voi olla mahdollisuus avo huollon tukitoimena,lastensuojelussa tai syrjäytymisenehkäisyssä, kuntoutuksena, sairaan hoitopiirintai seurakunnan kautta, perhe kodeissa, päivätoiminnassa,osana toiminta terapiaa tai työvoimanpalvelu keskuksissa yhtenä tukitoimenaosana palvelu palettia esimerkiksi erittäinvaikeasti työllistettäville.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>95
HEVONEN SOSIAALI- JA TERVEYSPALVELUISSAHEVOSET SOSIAALI- JA TERVEYSPALVELUISSAGreen Carewww.gcfinland.fiMitä?Miksi?Miten?Kenelle?Korvattavuus?Kokonaisvaltainen viitekehys, joka kattaa kaikenlaisen luontoympäristön hyödyntämisen hyvinvoinninlähteenä.Luonto tarjoaa monia mahdollisuuksia ihmisen henkisen <strong>ja</strong> fyysisen hyvinvoinnin parantamiseen.Toimialojen ra<strong>ja</strong>t ylittävä viitekehys. Menetelmiä voidaan soveltaa muun muassa• hoiva- <strong>ja</strong> asumispalveluissa• kuntoutuksessa <strong>ja</strong> terapiassa• ennalta ehkäisevässä toiminnassa <strong>ja</strong> hyvinvointi palveluissa• sosiaalisessa työllistämisessä• kasvatuksessaTarpeesta <strong>ja</strong> tavoitteesta riippuen kaikille.Toimiala kohtaisesti voi olla julkisen sosiaali- <strong>ja</strong> terveydenhuollon palveluiden piiriin kuuluvaa toimintaa <strong>ja</strong>yksityisen ostamia hyvinvointi palvelu<strong>ja</strong>. Tavoitteena on laajentaa luontoon perustuvien toimintamallienvalikoimaa <strong>ja</strong> käyttöä sekä yksityisellä että julkisella puolella.Hevosharrastuswww.ratsastus.fi, www.hippos.fi, www.4h.fiMitä? Perus harrastaminen• lii<strong>kunta</strong> <strong>ja</strong> urheilu• virkistäytyminen• nuorisotyö• yhteisöllisyysMiksi? Lii<strong>kunta</strong>a, ulkoilua <strong>ja</strong> virkistäytymistä. Vaikuttavuudeltaan laa<strong>ja</strong>-alaista <strong>ja</strong> monitasoista niin psyykkisestikuin fyysisestikin. Hevonen ei syrji.Miten? Ratsastaminen, a<strong>ja</strong>minen, hevoskerhot (ratsastuskoulut, 4H <strong>ja</strong> ravinuoret), tallitoiminta, raviurheilunseuraaminen jneKenelle?Korvattavuus?Kaiken ikäisille hevosharrastuksesta kiinnostuneille perusharrastajista tavoitteelliseen kilpaurheiluun.Pääsääntöisesti omakustanteisesti. Seurat voivat tarjota maksuttomia hevoskerho<strong>ja</strong>. Kuntientuki urheiluseuroille – myös ratsastusseuroille – edesauttaa. Kunnan nuorisotyö voi tapahtuatalliympäristössä. Muutama kaupunki tai <strong>kunta</strong> tarjoaa mahdollisuuden kokeilla ratsastusharrastusta tairatsastus voi olla peruskoulussa lii<strong>kunta</strong>tuntina.Vammaisratsastuswww.ratsastus.fi/lajit/vammaisratsastusMitä?Perusharrastus kuin edellä (integraatio <strong>ja</strong> inkluusio). Ratsasta<strong>ja</strong> voi käyttää apuvälineitä <strong>ja</strong> –keino<strong>ja</strong>,tarvittaessa opetusta voidaan soveltaa <strong>ja</strong> olosuhteet voidaan järjestää sopiviksi. Harrastamisestakilpaurheiluun, kouluratsastuksessa omat luokat paralympiatasolle saakka.Miksi?Miten?Kenelle?Korvattavuus?Mahdollisuus harrastaa <strong>ja</strong> kilpailla erityistarpeet huomioiden. Ratsastus- <strong>ja</strong> hevostaitojen oppiminen.Ratsastuksen <strong>ja</strong> hevostoiminnan opettelemista kuten edellä. Henkilökohtaiset tavoitteet määrittyvätratsasta<strong>ja</strong>n toimintaedellytysten <strong>ja</strong> kiinnostuksenkohteiden mukaan (esimerkiksi kilpaileminen onmahdollista, mutta ei pakollista).Hevosharrastuksesta kiinnostuneille.Pääsääntöisesti omakustanteista. Voi saada:• Kunnan lii<strong>kunta</strong>toimen erityisliikunnan alaisena korvattavana• Henkilökohtainen avusta<strong>ja</strong>• Apuvälineisiin voi hakea lääkinnällisenä kuntoutuksena sairaanhoitopiirin kautta (esimerkiksigeelipehmustetut ratsastushousut) urheilu harrastukseen 30 h/kk, haku kunnasta, samoinkuljetuspalvelu mahdollisuus 18 h/kk.• Vammaisjärjestöt voivat käyttää virkistystoimintana maksusitoumuksen kuntoutuksesta vastaavaltataholta.96 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
Jos fysioterapeutti huomauttaa kehon vinoudesta, saattaa se aiheuttaa kuntoutettavassa vastarintaa. Hevonenopettaa <strong>ja</strong> motivoi toisin: ratsasta<strong>ja</strong>n fyysinen vinous näkyykin hevosen väistönä tai vinoutena. Kuva: Sirpa KorhonenHEVOSET SOSIAALI- JA TERVEYSPALVELUISSARatsastusterapiawww.suomenratsastusterapeutit.netMitä?Miksi?Miten?Kenelle?Korvattavuus?Ratsastus terapeutin <strong>ja</strong> hevosen yhdessä toteuttamaa yksilöllistä, suunnitelmallista <strong>ja</strong> tavoitteellistakokonaisvaltaista kuntoutusta, joka nivoutuu asiakkaan kokonaiskuntoutuksen tavoitteisiin.Ratsastus terapeutin poh<strong>ja</strong> koulutuksesta riippuen terapiassa painottuvat muun muassa motoriset,pedagogiset <strong>ja</strong> psykologiset tavoitteet.Henkilökohtaisen kuntoutus suunnitelman tavoitteiden saavuttamisessa käytetään hyväksi hevosen<strong>ja</strong> ihmisen välistä liike- <strong>ja</strong> tunnevuorovaikutusta. Lisäksi hyödynnetään hevosen elinympäristöä muunmuassa toiminnallisesti ratsastusterapiassa.Fyysistä, psyykkistä tai sosiaalista kuntoutusta tarvitsevan asiakkaan lääkinnällisen kokonaiskuntoutuksenosana.Pääsääntöisesti Kelan, kuntien, perhe- <strong>ja</strong> kasvatusneuvoloiden, sairaanhoitopiirin tai vakuutusyhtiönkorvaama koulutetun ratsastusterapeutin toteuttamana.Sosiaali pedagoginen hevostoimintawww.hevos toiminta.netMitä?Miksi?Miten?Kenelle?Korvattavuus?Ennaltaehkäisevää tai sosiaalista kuntoutusta, joka poh<strong>ja</strong>utuu sosiaalipedagogiseen viitekehykseen.Toiminnan kohteena on sosiaalisten taitojen kehittäminen. Käytetään avohuollossa kuntoutuksentukitoimena.Talliympäristössä tapahtuvaa toimintaa, jossa hyödynnetään yhteisöllisyyttä, toiminnallisuutta <strong>ja</strong>elämyksellisyyttä.Sosiaalista kuntoutusta tarvitseva. Lastensuojelussa, avohuollon tukitoimena, ennaltaehkäisevänätoimena jne.Esimerkkejä:• Avohuollon tukitoimena• Lastensuojelussa <strong>ja</strong>/tai syrjäytymisen ehkäisyssä <strong>kunta</strong>• Kuntoutuksessa sairaanhoitopiiri• Perhekodit• Työvoiman palvelukeskuksissa yhtenä tukitoimena osana palvelupalettia, esim. vaikeasti työllistettäville<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>97
HEVOSET SOSIAALI- JA TERVEYSPALVELUISSACaseSosiaalipedagoginen hevostoiminta osana psyko sosiaalisen tuen palveluitaTeksti: Katri RouhentoLisätieto<strong>ja</strong>:Hyvinvointia hevosesta - malle<strong>ja</strong> hevosavusteisesta toiminnasta-video YouTubessa.Hämeenlinnan kaupungissa hevostoiminta on yksi valinnainen osa toimintaterapian palveluita alakoululaisille. Toteutta<strong>ja</strong>naon kaupungin palveluksessa oleva toimintaterapeutti, jolla on myös sosiaalipedagogisen hevostoiminnankoulutus. 8 – 12-vuotiaat lapset kokoontuvat pienryhmissä läheisellä yksityisellä ratsutallilla, terapeutin lisäksimukana on koulutettu avusta<strong>ja</strong> sekä tehtävään soveltuva hevonen.Lapset oh<strong>ja</strong>utuvat ryhmään oppilashuollon perheneuvolan tai lastensuojelun kautta eli ovat toisen lähettäjätahonasiakkaita. Osallistujilla on ollut sosiaalisten taitojen <strong>ja</strong> valmiuksien hankaluutta: ujous, arkuus, vetäytyvyys, koulukiusaaminen,toisten huomioonottamisen hankaluus, ryhmätyötaidot <strong>ja</strong> -halu, itsetunnon pulmat.Kustannukset ovat hyvin kohtuulliset. Kyseessä on kaupungin oma toiminta, ryhmäläiset kuuluvat kaupunginasiakasvakuutuksen piiriin. Vanhempien ennen ryhmän alkua <strong>ja</strong> sen jälkeen täyttämien kyselyjen mukaan osallistujiensosiaalinen rohkeus, aloitteisuus <strong>ja</strong> avoimuus ovat lisääntyneet, samoin sanallinen <strong>ja</strong> kehollinen ilmaisu <strong>ja</strong>halu tehdä ryhmätöitä sekä mahdollisuus erilaiseen rooliin niin koulu- kuin kotimaailmassa.CaseErityisryhmien päivätoiminta hevostilalla, Ravuri oyTeksti: Anne LaitinenH ollolalaisella Kiikun tallilla on järjestetty erityisryhmän päivätoimintaa syksystä 2004 lähtien. Joka arkipäivätoimintaan osallistuu 15–20 erityistukea tarvitsevaa aikuista.”Päivätoiminnan tavoitteena on kehittää <strong>ja</strong> ylläpitää siihen osallistuvan, erityistä tukea tarvitsevan henkilönpsyykkisiä, fyysisiä <strong>ja</strong> sosiaalisia taito<strong>ja</strong>,” kertoo toiminnasta vastaava Ravuri oy:n yrittäjä Susanna Packalen.Päivätoiminta koostuu monenlaisista maatilan puuhista. Pääpaino on hevosissa <strong>ja</strong> poneissa, mutta myös muuteläimet, kuten vuohet, kissat <strong>ja</strong> minipossu, kaipaavat huolenpitoa. Lisäksi päivätoimintalaiset lenkkeilevät luonnonhelmassa sekä a<strong>ja</strong>vat <strong>ja</strong> ratsastavat hevosilla.Susanna Packalen kertoo, että käytännön hyötyinä päivätoiminta hevostallilla näkyy asiakkailla muun muassalääkkeiden käytön vähenemisenä <strong>ja</strong> mahdollisuutena jättää ne pois kokonaan. Omaishoita<strong>ja</strong>t <strong>ja</strong>ksavat kotona paremmin<strong>ja</strong> pidempään, kun päivätoiminnassa mukana oleville uni maistuu hyvin <strong>ja</strong> päivärytmi säilyy paremmin.Työtehtävät määräytyvät asiakkaan kykyjen <strong>ja</strong> voimavarojen mukaan. Tärkeää on tuottaa asiakkaalle onnistumisen<strong>ja</strong> merkityksellisyyden kokemuksia. Päivätoiminnan arvoihin kuuluu myös eläinten <strong>ja</strong> luonnon kohtaaminenpäivittäisissä toiminnoissa.Lisätieto<strong>ja</strong>: www.ravurioy.fi.98 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
CaseSosiaalipedagoginen hevostoiminta työllistettävien kuntoutuksessaTeksti: Sanna Mäki-TuuriH yvinkään kaupunki kokeili sosiaalipedagogista hevostoimintaa vuonna 2011 osana erittäin vaikeasti työllistettävienkuntoutusta. Palvelun osta<strong>ja</strong>n, Pohjois-Uudenmaan työvoiman palvelukeskuksen, yhtenä tehtävänä on työttömientyö- <strong>ja</strong> toimintakyvyn sekä aktiivisen elämän <strong>ja</strong> osallisuuden lisääminen. Sosiaalipedagoginen hevostoimintanähtiin Hyvinkäällä mahdollisuutena kuntoutumisvaiheessa oleville mielenterveys- <strong>ja</strong> päihdeasiakkaille.Lisäksi haluttiin kehittää uusi toiminnallinen psykososiaalinen kuntoutusmuoto palvelukeskuksen palveluvalikkoon.Palvelut kilpailutettiin asianmukaisesti <strong>ja</strong> tehtiin sopimus palvelun tuotta<strong>ja</strong>n kanssa. Kokeilu oli kolmenkuukauden mittainen kuntoutus hevostoimintaa käyttäen. Tuloksena nähtiin kuntoutettavien elämäntilanteen <strong>ja</strong>arjen hallinnan taitojen parantuminen sekä sosiaalisten tilanteiden pelon vähentyminen. Myös taloudellisia säästöjäsyntyy, sillä oh<strong>ja</strong>ttu hevostoiminta vähentää psykiatriakulu<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> voi ehkäistä sairaala<strong>ja</strong>kso<strong>ja</strong>, <strong>ja</strong> kuntoutettavanpolku takaisin työelämään nopeutuu.Mitä <strong>kunta</strong> voi tehdä?HEVOSET SOSIAALI- JA TERVEYSPALVELUISSA• Hankkia tietoa hevosten käyttö mahdollisuuksista<strong>ja</strong> eri käyttötarkoituksista (ennaltaehkäisevätyö, avohuollon tukitoimi jne.) <strong>ja</strong>hyödyntää niitä soveltuvasti omalla alueella.• Mahdollistaa <strong>ja</strong> tukea hevosten monipuolistakäyttöä ihmisten hyvinvoinnin edistämiseksi.• Käyttää kohtuullisia hankintamenettelyjä, jotkamahdollistavat hankinnat myös pienyrittäjiltä.• Edistää henkilökunnan ammatillista<strong>ja</strong>tkokouluttautumista hevostoiminnassa sekäyhteistyötä hevostoimintaa tarjoavien tallienkanssa.• Edistää verkostoitumista <strong>ja</strong> poikkialaistayhteistyötä hoiva-alalla: sosiaaliala <strong>ja</strong> kuntoutus,Green Care <strong>ja</strong> hevosavusteinen toiminta.• Tukea esteettömyyttä ratsastuskouluissa,esimerkiksi kulkemista helpottavat rampit,helpommin avautuvat ovet yms.LähteetGreen Care Finland ry, www.gcfinland.fi.HETI. 2013. Equine Assisted Activities. http://frdi.net/EAA.Hyvinvointia hevosesta -seminaarin materiaali, 2013Hästen i kommunen – betyder mer än du tror. HästnäringensNationella Stiftelse, 2008.Mahdollisuuksien hevonen -seminaarin materiaali,2011.Mämmelä, K. 2013. Hevosavusteisten menetelmienkäytön edellytykset ihmisen hyvinvoinnin tukemisessa.Opinnäytetyö. Rovaniemen ammattikorkeakoulu.www.theseus.fi.Path International 2013. Professional Association ofTherapeutic Horsemanship International. EAATDefinitions. www.pathintl.org.Perälä, H. 2006. Tapaustutkimus autistisen lapsen ratsastusterapiasta.Lii<strong>kunta</strong>pedagogiikan pro gradu-tutkielma. Jyväskylän yliopisto.Sosiaalipedagoginen Hevostoimintayhdistys ry, www.hevostoiminta.net.Suomalaisen hevosalan katsaus 2011, Hippolis ry.Suomen Hippos ry, www.hippos.fi.Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliitto ry, www.ratsastus.fi.Suomen Ratsastusterapeutit ry, www.suomenratsastusterapeutit.net.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>99
9 HEVOSMatKAILU <strong>ja</strong> -tapahtuMatMinna Martin-PäiväHevosmatkailu voi olla monelle seutukunnalle vetovoimatekijä.Kaikkia hevosmatkailun mahdollisuuksiaei ole osattu Suomessa hyödyntää, ratsastus- <strong>ja</strong> muunhevosmatkailun sekä hevostapahtumien alalla riittäävielä runsaasti tilaa uusille ideoille. Suuret suomalaisethevosurheilutapahtumat ovat jo vakiinnuttaneet asemansa<strong>ja</strong> saavat liikkeelle kymmeniä tuhansia ihmisiätuoden järjestämispaikkakunnalle merkittäviä rahavirto<strong>ja</strong>.Pienemmilläkin tapahtumilla on oma merkityksensäalueen elinvoimaisuuden <strong>ja</strong> aktiivisuuden lisääjinä.Hevostapahtumat lisäävät kunnan näkyvyyttä <strong>ja</strong>tunnettuutta.Hevosmatkailussa hevosta käytetään osana matkailutuotetta:hevonen on olennainen osa matkailuaktiviteettia<strong>ja</strong> matkailuelämyksen tuottamista. Hevosmatkailunohjelmapalvelu tuotetaan luonnossa <strong>ja</strong>/tai rakennetussa ympäristössä ympäristövastuullisesti.Kansainvälisen hevosmatkailuliiton FITE:n (Federationfor International Tourism of Equestre) mukaanhevosmatkailutuotteet voidaan <strong>ja</strong>kaa kahteen kategoriaan:1) ratsastuslomat <strong>ja</strong> 2) muut hevosiin liittyvättapahtumat. FITE:n määritelmän mukaan hevosmatkailuon normaalin asuinpaikan ulkopuolella tapahtuvaavapaa-a<strong>ja</strong>n tarkoituksessa harjoitettavaa hevosaktiviteettiä.Hevosmatkailun kohderyhmät vaihtelevathevosalan ammattilaisista harrastajiin <strong>ja</strong> aloittelijoihin,joilla ei ole aiempaa kokemusta hevosista.Hevosmatkailun olennaisia vetovoimatekijöitä ovatluonto <strong>ja</strong> maaseutu. Hevosmatkailutuotteeseen kuuluuosaltaan myös ammattitaitoinen oh<strong>ja</strong>us, varusteet,ruokailu sekä mahdollisesti majoitus <strong>ja</strong> muuta palvelutoimintaa.9.1 Paljon potentiaaliaHevosaktiviteetit ovat kasvattaneet suosiotaan viimevuosina ympäri maailmaa, joten alalla on paljon potentiaalia.Euroopassa on yli 20 miljoonaa hevosharrasta<strong>ja</strong>a,joista kaksi miljoonaa harrastaa vaellusratsastusta.Esimerkiksi Englannissa ratsastuksen harrastajienmäärä kasvoi kymmenessä vuodessa 2 miljoonasta(1996) 4,3 miljoonaan (2006); puolet näistä on säännöllisestiratsastavia, joista neljäsosa tekee vuosittainvähintään yhden hevosmatkan ulkomaille.Vuonna 2010 valmistuneen kansallisen lii<strong>kunta</strong>tutkimuksenmukaan 67 000 suomalaista on halukkaitaaloittamaan ratsastuksen. Hevosmatkailu, esimerkiksiloman yhteydessä, on monelle tapa kokeilla ratsastusta<strong>ja</strong> näin aktivoitua harrastukseen.”Suurimpien hevostapahtumienmerkitys aluetaloudelle lasketaanmiljoonissa euroissa."Matkailun edistämiskeskuksen (MEK) teettämän kansallisenhevosmatkailututkimuksen (2009) mukaanSuomen hevosmatkailuasiakkaat ovat enimmäkseenyksityishenkilöitä (79 %). Yritysasiakkaita on 11 %,perheitä 5 % <strong>ja</strong> vapaa-a<strong>ja</strong>n ryhmiä 5 %. UlkomailtaSuomeen saapuu pääasiassa yksittäisiä asiakkaita, ryhmiätulee turistisesongin mukaan. Kansainvälisten asiakkaidenosuus Suomen hevosmatkailuasiakkaista on5 %. 60 %:lla yrityksistä yksityisasiakkaiden määrävuodessa on 100 – 300 tai enemmän. Tyypillinen hevosmatkailuasiakason yksityishenkilö, joka kuluttaavierailullaan enintään 100 euroa.Kuninkuusravit ovat aluetaloudellisesti merkittävä tapahtuma. Kyselyn mukaan Kuopiossa vuonna 2013 kuninkuusravialueellakäytettiin rahaa noin 5,04 miljoona euroa. Muualla kuin Kuopiossa asuvat käyttivät kuninkuus ravialueenulkopuolella noin 4,98 miljoonaa euroa, josta noin 1,53 miljoonaa euroa majoitukseen <strong>ja</strong> 1,23 miljoonaaeuroa ravintolapalveluihin. Kuopion kuninkuusraveissa oli 58 960 kävijää. (Tutkimuksen toteutus: Tutkimus- <strong>ja</strong>Analysointi keskus TAK Oy <strong>ja</strong> tilaa<strong>ja</strong>: Kuopion Ravirata Oy, Suomen Hippos ry, Fintoto Oy <strong>ja</strong> Porin <strong>ja</strong> Joensuun raviradat.Lähde: www.hippos.fi tiedote: Asiakastyytyväisyyskysely: Hienot hevoset <strong>ja</strong> urheilullinen anti houkuttelivatKuninkuusraveihin). Kuva: Suomen Hippos, Tan<strong>ja</strong> Kuittinen<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong> 101
HEVOSMATKAILU JA -TAPAHTUMAT9.2 HevosmatkailuyritysHevosmatkailu on suhteellisen uusi toimiala Suomessa,ala on alkanut kehittyä vasta 1990-luvun lopulla.Vaikka ala on nuori, löytyy maastamme yhä enemmänkokeneita <strong>ja</strong> ammattitaitoisia hevosmatkailuyrittäjiä.Tarve osaamisen lisäämiseen <strong>ja</strong> sen <strong>ja</strong>tkuvaan kehittämiseenon silti aina olemassa, etenkin pyrittäessä kansainvälisillemarkkinoille, joilla kilpailu on kovaa.Suomessa on lähes 200 hevosmatkailun alalla toimivaayritystä. Yritykset ovat muiden hevosyritysten tapaanenimmäkseen pieniä perheyrityksiä. Suuri osayrityksistä toimii maaseudulla. Tutkimuksen mukaanyrityksistä 32 % työllistää vakituisesti yhden hengen,60 % työllistää 2 – 4 henkeä <strong>ja</strong> 8 % vastanneista työllistää5 – 10 henkeä.Hevosmatkailuyrittäjät tekevät yhteistyötä muidentoimijoiden kanssa majoitus-, ateria-, kuljetus- ym.palveluiden osalta. Asiakkaiden tärkeimmiksi arvostamattuki- <strong>ja</strong> oheispalvelut ovat kansallisen hevosmatkailututkimuksenmukaan hyvät majoituspalvelut, hyvätyhteydet hevosmatkailukohteeseen (kuljetus) <strong>ja</strong>muut harrastusmahdollisuudet.Olemassa oleva lainsäädäntö ei tunne ”hevosmatkailua”,vaan ala joutuu usein väliinputoa<strong>ja</strong>ksi matkailun<strong>ja</strong> maatalouden määrittelyjen vuoksi. Tästä syystäalan toimintaedellytysten turvaaminen <strong>ja</strong> edunvalvontaovat erityisen tärkeitä.9.3 HevosmatkailutuotteetHevosmatkailutuotteet voidaan <strong>ja</strong>otella aktiivisiin <strong>ja</strong>seurattaviin hevosmatkailutuotteisiin. Aktiivisia hevosmatkailutuotteitaovat tuotteet, joiden toteuttamisessamatkaili<strong>ja</strong> on aktiivisessa roolissa eli osallistuuitse palvelun tuottamiseen <strong>ja</strong> kuluttamiseen samanaikaisesti.Seurattavien hevosmatkailutuotteiden toteuttamisessamatkaili<strong>ja</strong>lla on passiivinen rooli katso<strong>ja</strong>na(esimerkiksi kilpailut, näyttelyt), kyydissä oli<strong>ja</strong>na (esimerkiksiajelut) tai mukana oli<strong>ja</strong>na (esimerkiksi oh<strong>ja</strong>tutretket tapahtumiin).Aktiivisia tuotteita ovat muun muassaMaasto- <strong>ja</strong> vaellusratsastus• retket, vaelluksetRatsastus- tai ajotoiminta• leirit, kurssit, tunnit, valmennukset yms.Seurattavia tuotteita ovat muun muassaHevostapahtumat• messut, kilpailut, näyttelyt, seminaarit, retkettapahtumiin yms.Matkailuaktiviteetit• rekiajelut, vossikkakyyti, talutusratsastus,näytökset, poolo, retket hevostiloille yms.MEK:n kansalliseen hevosmatkailututkimukseen (2009)osallistui 97 hevosmatkailuyritystä kaikkiaan 168 yrityksenkohderyhmästä. Tutkimuksen mukaan Suomenhevosmatkailuyritysten tärkeimmät tuotteet <strong>ja</strong>palvelut ovat (prosenttiluku ilmaisee, kuinka monentutkimukseen osallistuneen yrityksen tuotetarjontaanko. palvelu kuuluu):Suomessa on vuodesta 2004 alkaen toiminut SuomenVaellustallien Liitto. Sen jäseninä on noin 30 tallia,jotka järjestävät vaellusratsastusta tai sen tyyppistätoimintaa. Yhdistyksen toimintasuunnitelmassa onmuun muassa vaellusratsastuksen laatujärjestelmänkehittäminen <strong>ja</strong> vaellustuoteluokitus. Yhdistys panostaavaellusratsastuksen <strong>ja</strong> muiden hevosmatkailutuotteidenkehittämiseen niin kansallisella kuin kansainvälisellätasolla.1) Leirit <strong>ja</strong> kurssit 55 %2) Vaellukset 36 %3) Maastoratsastus 26 %4) Retket 25 %}liikkuminenmaastossa5) Ratsastus- <strong>ja</strong> muut teematunnit 24 %6) Ajelut 21 %7) Talutusratsastus 9 %8) Muut tuotteet <strong>ja</strong> palvelut 24 %Tuotteiden kesto <strong>ja</strong>kaantuu lyhytkestoisiin tuotteisiin(1 – 2 h) <strong>ja</strong> muutaman päivän pituisiin tuotteisiin(kurssit <strong>ja</strong> leirit).Hevosmatkailuasiakkaat ovat yhä laatutietoisempia <strong>ja</strong>haluavat vastinetta rahalleen. Hevosmatkailulta halutaanelämyksiä. Tuotteen välitön saatavuus, sitomattomuus<strong>ja</strong> helppous houkuttelevat parhaiten uusia kokeilijoita.102 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
HEVOSMATKAILU JA -TAPAHTUMAT Ratsastus yhdistää eri kulttuure<strong>ja</strong>, <strong>ja</strong> hevosen selässä luonnon aistii paremmin. Kuva: Anu LeppänenCaseAulanko - <strong>Hevoset</strong> kylpylähotellin läheisyydessäAulangon perinteikkäällä virkistysalueella, Vana<strong>ja</strong>vedenäärellä, si<strong>ja</strong>itsee hotellin, kylpylän <strong>ja</strong> golfkentänläheisyydessä Aulangon ratsastuskoulu, joka toimiiHämeenlinnan kaupungilta vuokratuissa tiloissa.Ratsastuskoulu toivottaa myös matkaili<strong>ja</strong>t tervetulleiksitutustumaan hevosiin <strong>ja</strong> ratsastukseen, oh<strong>ja</strong>ustapahtuu suomeksi tai englanniksi. Talli järjestäämyös vaunu- <strong>ja</strong> rekiajelua. Ratsastuskoulu on Ratsasta<strong>ja</strong>inliitonjäsentalli. Talli si<strong>ja</strong>itsee entisen Karlberginkartanon mailla. Sitä reunustaa Aulangon alueen kehittäjän,eversti Hugo Standertskjöldin (1844 – 1931)perustama kaunis puistomiljöö, jossa on myös hevosreittejä.Ratsastuskentistä suurempi si<strong>ja</strong>itsee upeidenmaisemien keskellä aivan Vana<strong>ja</strong>veden rannassa.Lähde <strong>ja</strong> lisätieto<strong>ja</strong>: www.aulangonratsastuskoulu.fi Kuva: Aulangon ratsastuskoulu<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>103
HEVOSMATKAILU JA -TAPAHTUMATHevosiin liittyvä kurssitoiminta on em. tutkimuksenmukaan suosittua. Kurssit voivat liittyä esimerkiksiratsastukseen, ajoon tai hevosten käsittelyyn. Kursseiltahaetaan vastauksia omaan harrastukseen liittyviinkehittämistoiveisiin. Harrastaminen on muuttunutyhä tavoitteellisemmaksi <strong>ja</strong> harrastamiseen ollaanvalmiita panostamaan sekä aikaa että rahaa.Kulutta<strong>ja</strong>viraston ohjeesta ohjelmapalveluiden turvallisuudenedistämiseksi kerrotaan kohdassa 10.4.2.9.3.1 Suomalaisen hevosmatkailunvetovoimatekijätHevosmatkailukohteena Suomi on turvallinen, eksoottinen<strong>ja</strong> kiinnostava. Luontomatkailulla on vetovoimaa<strong>ja</strong> monet kokevat hevoset kiinnostavina eläiminä.Suomi ei ole kuitenkaan vielä erityisen tunnettuhevosmatkailumaana <strong>ja</strong> alan potentiaali on suureltaosin vielä hyödyntämättä.Ympäristöarvojen merkitys kasvaa nyky-yhteiskunnassayhä suuremmaksi. Hevosmatkailun kehittämismahdollisuuksiaovat Suomen luonto, sen hil<strong>ja</strong>isuus,puhtaus, tila, kasvit, eläimet, vaihtuvat vuodena<strong>ja</strong>t<strong>ja</strong> maaston ominaisuudet. Nämä luovat hyvän poh<strong>ja</strong>nalan kasvulle. Toiminnan aiheuttamista ympäristövaikutuksista<strong>ja</strong> riskeistä sekä kestävän kehityksenperiaatteista on oltava riittävästi selvillä <strong>ja</strong> yritysten onsuunniteltava <strong>ja</strong> toteutettava tuotteet niin, että mahdollisethaitat minimoidaan.Hevosmatkailu on ympärivuotista toimintaa. Suomentalvi tarjoaa siihen oman ainutlaatuisen erityspiirteensä<strong>ja</strong> mahdollisuuden matkailusesonkien pidentämiseen.9.3.2 Suomenhevonen hevosmatkailunvalttinaAinutlaatuinen <strong>ja</strong> alkuperäinen kansallinen hevosrotumme,suomenhevonen, on suomalaisen hevosmatkailunerikoisuus <strong>ja</strong> vahvuus. Suomenhevoseenliitty vät palvelutuotteet ovat matkailulle merkittäväveto voi ma tekijä, jota toistaiseksi on hyödynnettyrajoi tetusti. Hevosmatkailussa tärkeintä on hevoseen liittyvä kokemus. Kuva: Satu Holmlund104 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
70 %:lla hevosmatkailuyrityksistä on käytössään yksitai useampi suomenhevonen.Hevosmatkailutuotteisiin voivat liittyä myös historiallisettarinat, perinteet, ilmasto, kansalliset hevosrodut<strong>ja</strong> niiden erityiset käyttöominaisuudet <strong>ja</strong> -tarkoitukset,paikallinen luonto <strong>ja</strong> kulttuuri.9.4 Tuotekehitystä hevosmatkailussaHevosmatkailun tuotetarjonta on varsin monipuolinen,mutta sen eteen on tehtävissä vielä paljonkin.Asiakasturvallisuuden <strong>ja</strong> -tyytyväisyyden kannalta ontärkeää, että asiakas saa tuotteesta riittävästi tietoaetukäteen.Matkailun edistämiskeskus (MEK) on luonut erityisestikansainvälisille hevosmatkailutuotteille <strong>ja</strong> muille aktiviteettimatkailutuotteilleteemakohtaiset tuotesuositukset.Tuotesuosituksilla pyritään varmistamaan, ettäasiakas saa riittävästi tietoa tuotteesta, jonka aikoo ostaa.Tuotesuosituksista tulee selvitä muun muassa retkenpituus (km <strong>ja</strong> h) tai päivämatkan pituus ratsastusaikana,kenelle tuote on tarkoitettu, palvelukielet,varusteet, ohjelman kuvaus, majoitus, tallin <strong>ja</strong> asiakastilojenvarustelutaso sekä hevosen rotu <strong>ja</strong> tyyppi.Tuotteet tulee suunnitella huolellisesti omalle asiakaskunnalleottaen huomioon jopa eri kansallisuuksienerilaiset tarpeet. Tuotteita voidaan elävöittää muun muassaolemassa olevilla perinteillä <strong>ja</strong> tarinoilla <strong>ja</strong> niidenelämyksellisyyttä <strong>ja</strong> viihdyttävyyttä voidaan vahvistaa.Toimivat, testatut <strong>ja</strong> laadukkaat tuotepaketit voivat ollavaikka elämyksellisiä tietopoh<strong>ja</strong>isia Suomi-hevosaktiviteettimatko<strong>ja</strong>tai elämysmatko<strong>ja</strong> suomenhevosrodunalkujuurille <strong>ja</strong> uniikkeihin suomenhevostapahtumiin.• Tärkeintä on hevoseen liittyvä kokemus• Luonnon rooli on erittäin tärkeä – luonnon täytyyolla näkemisen <strong>ja</strong> kokemisen arvoinen• Reitin varrella <strong>ja</strong> toimintaympäristössä tulee ollanähtävää, historia <strong>ja</strong> kulttuuri kiinnostavat• Ei joka päivä samo<strong>ja</strong> reittejä – haluaa uutta• Toivoo henkilökohtaisia kontakte<strong>ja</strong> paikallisiinihmisiin, keskustelutuokioita myös yrittäjänkanssa, tarinat kiinnostavat.Esimerkiksi matkailukeskusten, alan oppilaitosten <strong>ja</strong> raviratojenyhteyteen voi luoda matkailullisesti merkittäviähevoskeskittymiä <strong>ja</strong> toiminto<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> hyödyntää jo olemassaolevia fasiliteette<strong>ja</strong>. Samoin olemassa olevienreittien parempi hyödyntäminen on kestävän kehityksenmukaista toimintaa.Yksi suomalaisen hevosmatkailualan suurista haasteistaliittyy reitteihin. Suurin osa yrittäjistä joutuu käyttämäänyleisiä <strong>ja</strong> yksityisiä teitä, jotka eivät välttämättäsovellu hevosmatkailuun nähtävyyksien <strong>ja</strong> kiinnostavuudenvähäisyyden vuoksi. Reitit ovat usein liian lyhyitätai pakottavat kulkemaan edestakaisin. Taukopaikatovat monesti yksipuolisia <strong>ja</strong> niiltä puuttuu tilat hevosille,reittikartat <strong>ja</strong> opasteet ovat puutteellisia. Reittienhuolto yrittäjävetoisena on usein raskasta <strong>ja</strong> reittejä onhankalaa pitää ympärivuotisesti auki. Näihin haasteisiinvoidaan vastata verkostoitumalla <strong>ja</strong> lisäämällä yhteistyötäyrittäjien, muiden toimijoiden, kuntien <strong>ja</strong> alueidenkesken. Laajempi reittiverkosto hyödyntää koko alueenpalvelutarjontaa, <strong>ja</strong> yhteisreitit helpottavat huoltoa <strong>ja</strong>tasaavat kustannuksia. Kaupunkien tai palvelukeskittymienläheisyys tekee reitistöstä asiakkaalle houkuttelevan.Samalla myös kunnan näkyvyys lisääntyy, matkailutulotkasvavat <strong>ja</strong> matkailuelinkeino kehittyy.HEVOSMATKAILU JA -TAPAHTUMATTyypillinen kansainvälinen hevosmatkailuasiakas, jonkatoiveet <strong>ja</strong> a<strong>ja</strong>tukset on hyvä pitää mielessä uusia hevosmatkailutuotteitasuunniteltaessa:• Maksukykyinen, 30 – 60-vuotias nainen – vaatiilaatua• Paljon nähnyt <strong>ja</strong> kokenut – haluaa nähdä uutta• Mukavuudenhaluinen – hyvä majoitus, ruoka <strong>ja</strong>oheistuotteet• Odottaa matkalta viiden tähden elämyksiäMuut hevosmatkailualan haasteet liittyvät erityisestikannattavuuteen, ammattitaitoisen henkilökunnan <strong>ja</strong>matkailuun sopivien hevosten saatavuuteen, kilpailun<strong>ja</strong> erilaisten määräysten kiristymiseen, toimintaympäristöön,kuluttajien arvojen <strong>ja</strong> odotusten muutoksiin sekämyynnin <strong>ja</strong> markkinoinnin infrastruktuurin puuttumiseen.Korostamalla hevosmatkailun pehmeitä arvo<strong>ja</strong>,eettisyyttä (hevosen <strong>ja</strong> luonnon ehdoilla), ekologisuutta<strong>ja</strong> vahvuuksia ihmisten hyvinvoinnin rakenta<strong>ja</strong>na, onhaasteet mahdollista kääntää mahdollisuuksiksi.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>105
HEVOSMATKAILU JA -TAPAHTUMATMuista suurista suomalaisista hevostapahtumista mainittakoonFinnderby <strong>ja</strong> Suomenratsujen kuninkaalliset.Finnderby on Hevosopiston kesän päätapahtumaYpäjällä, nelipäiväinen kisarupeama, jonka kohokohtinaovat muun muassa este- <strong>ja</strong> kenttäratsastuksenSM-kilpailut <strong>ja</strong> Finnderby-luokka. Finnderby-kisatapahtumista<strong>ja</strong> oheisohjelmista nauttii vuosittain10 000 hengen yleisö. Suomenratsujen kuninkaallisetpuolestaan on syyskuussa vietettävä suomenhevosharrastajien<strong>ja</strong> suomenhevosen ystävien tapahtumaviikonloppu,joka sisältää este- <strong>ja</strong> kouluratsastusta,val<strong>ja</strong>kkoajoa, nuorten hevosten laatuarvostelut <strong>ja</strong> <strong>ja</strong>lostusoriidenesittelyn. Suomenhevosharrastajia kokoontuutuolloin Ypäjälle noin 6 000.Kesäraveista, joita järjestetään 23 raviradalla ympäriSuomea, on muodostunut viihtyisä hevosväen, paikallisten<strong>ja</strong> kesäasukkaiden kohtaamispaikka. Finnderby kokoaa Ypäjälle kilpailemaan maammeeturivin kilparatsasta<strong>ja</strong>t. Kuvassa olympiaratsukkoKyra Kyrklund <strong>ja</strong> Max esiintymässä Finnderbyssä2010. Kuva: SRL, Son<strong>ja</strong> Holma9.5 HevostapahtumamatkailuSuomessaHevostapahtumamatkailulla on Suomessa pitkäänollut kaksi tukipilaria: vuosittain eri paikkakunnallajärjestettävät Kuninkuusravit <strong>ja</strong> kansainvälinenratsastustapahtuma Helsinki International HorseShow (HIHS). Kuninkuusravitapahtumalla on vuosikymmeniäpitkät perinteet, aina 1920-luvulta lähtien.Kuninkuusraviviikonlopun aikana heinä-elokuunvaihteessa kymmenet tuhannet kulutta<strong>ja</strong>t käyttävät raviradanjärjestämien palvelujen lisäksi seudun majoitus-,ruokailu- <strong>ja</strong> muita palveluita, <strong>ja</strong> tapahtuman aluetaloudellinenmerkitys lasketaan miljoonissa euroissa.Suuret ratsastuskilpailut voivat niin ikään kestää useammanpäivän <strong>ja</strong> tuoda paikalle katsojia joka puoleltamaata, jopa ulkomailta asti. Lokakuussa järjestettäväHelsinki International Horse Show on 30-vuotisenhistoriansa aikana vakiinnuttanut asemansa kansainvälisenähuippu-urheilutapahtumana.Suurten hevosurheilutapahtumien rinnalle on viimevuosina noussut suuri messutapahtuma, <strong>Hevoset</strong>-messutTampereella. Tapahtuma houkutteli huhtikuussa2014 yli 14 700 kävijää. Lisäksi Helsinginmessukeskuksessa on muodostunut tavaksi järjestäämuutamia messu<strong>ja</strong>, joissa hevoset ovat suuressa roolissa.Näitä ovat esimerkiksi ELMA maaseutumessut<strong>ja</strong> GoExpon yhteydessä järjestettävä HorseFair.Yleisömäärät Suomen suurimmissa hevosalantapahtumissa vuonna 2013:Tapahtuma, aika <strong>ja</strong> paikkaKävijämääräKuninkuusravit, heinäkuu, Kuopio 59 000Helsinki International Horse Show,lokakuu43 100Helsinki Horse Fair*, maaliskuu 34 400St Michel -ravit, heinäkuu, Mikkeli 22 100<strong>Hevoset</strong> Stadikalla, syyskuu, Helsinki 18 000Suur-Hollola-ajo, kesäkuu, Lahti 13 400<strong>Hevoset</strong>-messut, huhtikuu, Tampere 13 400Finlandia-ajo, huhtikuu, Helsinki 12 300Kymi GP -ravit, kesäkuu, Kouvola 11 200Finnderby, kesäkuu, Ypäjä 10 000Suomenratsujen Kuninkaalliset,syyskuu, Ypäjä6 000* Tapahtuma on osana myös muita laje<strong>ja</strong> esittelevää GoExpo-kokonaisuutta.Lähde: Hevostalous lukuina 2013 <strong>ja</strong> tapahtumajärjestäjät106 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
HEVOSMATKAILU JA -TAPAHTUMAT Helsinki International Horse Show'ssa FEI World Cupin voitta<strong>ja</strong>, ranskalainen Patrice Delaveau <strong>ja</strong> Orient Express HDC.Kuva: Scanhorse, Satu Pirinen<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>107
HEVOSMATKAILU JA -TAPAHTUMATCaseRatsastus yhdistää eri kulttuure<strong>ja</strong> – luontoelämyksiä ratsain,Lapin Vaellushevoset oyTeksti: Anne LaitinenAnu <strong>ja</strong> Riku Leppäsen Lapin Vaellushevoset -yritys on toiminut vuodesta 2006 lähtien Ylläs-Äkäslompolon matkailukeskuksenläheisyydessä si<strong>ja</strong>ittuaan ensin Kurtakossa vuodesta 2001. Yritys järjestää opastettu<strong>ja</strong> ratsastusretkiä,-vaelluksia <strong>ja</strong> -leirejä eritasoisille ratsastajille islanninhevosilla. Tällä hetkellä tallissa on kymmenen hevosta.Talli työllistää yrittäjäpariskunnan.Yrittäjillä on pitkä käytännön kokemus hevosten kanssa toimimisesta. Riku työskenteli vuosia kengitysseppänäUudellamaalla eri talleilla <strong>ja</strong> eläinlääketieteellisellä laitoksella. Anu on harrastanut hevosia nuoresta saakka <strong>ja</strong>toiminut valokuvaa<strong>ja</strong>na Hevosurheilu-lehdessä.Asiakkaista 90 % on suomalaisia. Ulkomaisista asiakkaista suurin ryhmä on brittejä. Tyypillisin retki on kahdentunnin vaellus.Talli on tehnyt yhteistyötä lähitallin kanssa käyttämällä naapuritallin suomenhevosia ohjelmapalveluissa rekiajelutukseen.Hevosia, erityisesti suomenhevosia, voisi Riku Leppäsen mukaan käyttää ohjelmapalveluissa monipuolisemmin,myös esimerkiksi ravivalmennuksen peruskuntokaudella reki- tai kärryajelutuksessa. Toimiviaesimerkkejä tästä on, muun muassa menestyksekkään uran tehneet Kihilon Tähti <strong>ja</strong> K.K. Kössi. Ohjelmapalvelujentuottamisessa on hänen mielestään hevoselle tilausta.Hevosella liikkumiseen suomalaisessa luonnossa on pitkät perinteet. ”Ratsastus yhdistää eri kulttuure<strong>ja</strong>, <strong>ja</strong> hevosenselässä luonnon aistii paremmin,” kuvailee Riku Leppänen. Vaellus on elämys, jonka puitteet luo luonto.Lisätieto<strong>ja</strong>: www.lapinvaellushevoset.fiLähteetAulangon Ratsastuskoulu,www.aulangonratsastuskoulu.fi.Hevosmatkailun kehittämisstrategia 2009–2013, Matkailunedistämiskeskus.Kansainvälinen hevosmatkailututkimus 2009, Hevosopisto,Ypäjä.Matkailun edistämiskeskuksen (MEK) kansallinen hevosmatkailututkimus,2009.Matkailun edistämiskeskuksen (MEK) tuotesuositukset.Ruotsalaisen hevosmatkailuyrittäjän Anna Widstrandinluento.Suomalaisen hevosalan katsaus 2011, Hippolis ry.Ypäjän Hevosopisto, www.hevosopisto.fi.108 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
CaseSuomenhevosella luontoon – Matkailupalvelu Iso-HerttuaTeksti: Sanna Mäki-TuuriIso-Herttuan matkailupalvelu si<strong>ja</strong>itsee Tammelassa, sadan kilometrin päässä Helsingistä, Tampereelta <strong>ja</strong> Turusta.Aktiivisessa käytössä on noin 200 kilometriä rauhallisia hiekkateitä perisuomalaisessa järvi-, pelto- <strong>ja</strong> metsämaisemassa– osin Liesjärven <strong>ja</strong> Torronsuon kansallispuistojen alueella. Vaellushevoset ovat hyvin koulutettu<strong>ja</strong>suomenhevosia, joita on tallissa kymmen<strong>kunta</strong>.Matkailutila on perheyritys, jonka toiminnassa ovat mukana isäntäpari Sinikka <strong>ja</strong> Hannu Iso-Herttuan lisäksi aikuisettyttäret Sai<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> Elina. He myös kouluttavat hevoset <strong>ja</strong> kilpailevat niillä kouluratsastuksessa alue- <strong>ja</strong> kansallisellatasolla saakka. Tilan 12 hehtaarin peltoala on osaksi laitumina, <strong>ja</strong> heinä <strong>ja</strong> kaura tuotetaan itse.HEVOSMATKAILU JA -TAPAHTUMATTilan mailta on yhteys kunnan 2000-luvulla kartoittamiin <strong>ja</strong> merkitsemiin FinnHorseTours-hevosreitteihin, jotkaaikoinaan merkittiin myös seudulliseen retkeilykarttaan. Yhteistyö Metsähallituksen kanssa on toiminut hyvin<strong>ja</strong> reittejä on suunniteltu yhteistyössä.Suomenhevosvaelluksia järjestetään eritasoisille ryhmille. Porukan koko on neljästä seitsemään ratsukkoa. Suosituimpiaovat parin tunnin maastoretket, päivän kestävä laavuretki <strong>ja</strong> kaksipäiväinen Herttuan vaellus. Tyypillisinasiakas on 30 – 50-vuotias nainen. Uutta on se, että myös miehet ovat löytäneet vaellukset.Matkan varrella voidaan reitistä riippuen ruokailla laavulla, pulahtaa uimaan Herttuanjärveen, vierailla Korteniemenperinnetilalla tai Hämeen luontokeskuksen kämpällä.Kesäisin tilalla järjestetään myös leirejä. Sesonkiaika on huhtikuusta marraskuun loppuun. Talli on Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliitonjäsentalli. Tarjontaan kuuluu myös maatilamatkailumajoitusta sekä Oivakyyti eli suomenhevosval<strong>ja</strong>kko,joka on erityisesti hääparien suosiossa.Lisätieto<strong>ja</strong>: www.hevosvaellus.fiMitä <strong>kunta</strong> voi tehdä?• Verkostoitua hevosyritysten <strong>ja</strong>-tapahtumajärjestäjien kanssa.• Osallistua hevosmatkailun <strong>ja</strong> -tapahtumienkehittämiseen yhdessä yrittäjien <strong>ja</strong> järjestäjienkanssa, osallistua markkinointiin.• Ottaa hevoset mukaan kunnan eri tapahtumiin,tuoda kunnan <strong>ja</strong> lähialueen hevosyritys- <strong>ja</strong>-tapahtumatarjonta näkyvämmin esiin.• Osallistua reittihankkeisiin yhteistyössäyrittäjien <strong>ja</strong> paikallisten hevosihmisten kanssa.Yhteisreitit, reittikartat <strong>ja</strong> opasteet kuntoon(tarvittaessa kieliversiot), taukopaikathevosystävällisiksi.• Osallistua reittien kunnossapitoon <strong>ja</strong>mahdollistaa hevosten saaminen matkailullisestikeskeisille paikoille.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>109
10 TURVALLISUUS JA ELÄINPELASTUSMarianna MyllymäkiIhmiset <strong>ja</strong> tapahtumat toimintaympäristöineen yhdessäluovat turvallisuutta arjen toiminnassa, silläturvallisuus syntyy usean tekijän yhteisvaikutuksesta.Henkilökohtaiset ominaisuudet <strong>ja</strong> taidot vaikuttavattapaturmien <strong>ja</strong> onnettomuuksien syntyyn <strong>ja</strong> seuraustenvakavuuteen. Ihmiset kohtaavat erilaisia riskejäeri elämänvaiheissa. Kiire <strong>ja</strong> väsymys vähentävät valppautta<strong>ja</strong> keskittymistä lisäten tapaturma-alttiutta.Turvallisuuden kehittäminen on toimintaedellytystenkokonaisvaltaista kehittämistä <strong>ja</strong> tietoisuuden <strong>ja</strong> ymmärryksenlisäämistä eri toimialoilta. Myös hevosalallaseudullisen <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong>- <strong>ja</strong> yksikkötason turvallisuustyöntavoitteena on vähentää häiriöiden <strong>ja</strong> onnettomuuksienmäärää. Keinona on turvallisuussuunnittelu <strong>ja</strong> siihenliittyvä eri viranomaisten <strong>ja</strong> hevosalan toimijoidenvälinen laa<strong>ja</strong> yhteistyö, jonka tuloksena on muunmuassa hyvin suunniteltu kunnallinen liikenneympäristö.10.1 Vaistot oh<strong>ja</strong>avat hevosenkäyttäytymistäTurvallisuus on oleellinen tekijä hevosten parissatyöskentelevälle <strong>ja</strong> harrastavalle henkilölle, muttamyös kaikille muille <strong>kunta</strong>laisille, jotka kohtaavat hevosenliikenteessä tai muussa yhteydessä. Hevosmääränkasvaessa myös hevostapaturmat voivat lisääntyä.Lähtökohtana on luonnollisesti se, että tapaturmatyritetään torjua ennakolta. Jatkuva turvallisuustyö onerilaisten riskien arviointia <strong>ja</strong> hallintaa <strong>ja</strong> sen kuuluuedistää koko hevosalaa. Vahinko<strong>ja</strong> voi sattua, vaikkatoimitaan kuinka huolellisesti, mutta moni tapaturmavoidaan välttää yksinkertaisella turvavarustuksella,avarilla tiloilla, omilla kulkureiteillä <strong>ja</strong> alueilla. Hyvätkäytännöt parantavat terveyden <strong>ja</strong> turvallisuudenlisäksi tehokkuutta.Kuva: © Anette FOTOGRAFIK - Anette VarjonenHevosen luontaiset vaistot <strong>ja</strong> arkuus leimaavat senkäytöstä, <strong>ja</strong> joskus hevosen käytös pääsee täysin yllättämään.Hevosen käyttäytyminen johtuu keskushermostosta<strong>ja</strong> hormoneista sekä sen luontaisestatemperamentista <strong>ja</strong> opituista tavoista. Kun ihminenymmärtää hevosen pelko<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> aistimistapo<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> ottaanämä huomioon johdonmukaisessa käsittelyssä<strong>ja</strong> kouluttamisessa, on yhteistyö <strong>ja</strong> kohtaaminen helpompaa,luottamus syvempää <strong>ja</strong> liikkuminen liikenteessävaarattomampaa. Useimmiten hevonen suostuuhämmästyttävän nöyrästi ihmisen määräämiintehtäviin.Hevonen on harvoin uhka ihmisen terveydelle muutenkuin tapaturmien kautta. Hevosten kuten muidenkintuotantoeläinten kanssa työskenneltäessä ihminenvoi saada haavainfektion kautta jäykkäkouristuksentai pölyisistä rehutiloista myyräkuumeen. Zoonoosiensuhteen Suomessa on hyvä tilanne: on erittäinharvinaista, että ihminen saisi hevosesta esimerkiksipernaruton, raivotaudin, salmonellan tai edes sieniihottumaa.Mielikuvat ovat kuitenkin merkitseviä, <strong>ja</strong>epäsiisti näkymä kärpäsiä pörisevästä lantakasasta voiherättää vastenmielisiä a<strong>ja</strong>tuksia <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong>laisten huoltaterveydestä.10.2 Yleisimmät hevostapaturmatVakuutusyhtiöiden näkemys saattaa olla, että ratsastuson amerikkalaisen <strong>ja</strong>lkapallon jälkeen ihmiselle vaarallisinlaji. Tämä perustuu ratsastusonnettomuuksistakoituneiden vammojen vakavuuteen. Kuitenkin vammaanjohtavista koti- <strong>ja</strong> vapaa-a<strong>ja</strong>n tapaturmista yleisimpiäovat muut kuin ratsastuksessa sattuneet lii<strong>kunta</strong>tapaturmat.Suurimman tapaturmariskin sanotaanolevan palloilulajeissa, <strong>ja</strong> eniten lii<strong>kunta</strong>tapaturmiaaiheuttavat lajit ovat <strong>ja</strong>lkapallo <strong>ja</strong> salibandy. Vuonna2009 tapahtuneista <strong>ja</strong> ilmoitetuista tapaturmista <strong>ja</strong>lkapalloaiheutti 45000 tapaturmaa <strong>ja</strong> ratsastus 17000.Näistä tapaturmista vain kolmasosa vaati lääkärissäkäynnin.Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliitto vakuuttaa jäsen<strong>kunta</strong>nsa<strong>ja</strong> toiminnassa mukana olevat vapaaehtoisettapaturman varalta. Vakuutettu<strong>ja</strong> on yhteensä 60000.Vuonna 2013 korvauksia haki 1079 henkilöä.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong> 111
TURVALLISUUS JA ELÄINPELASTUS Helsingin kaupungin ulkoilualueella, Vermon raviradan läheisyydessä, on Talin frisbeegolfpuisto, hevostenvalmennusreitit, lenkkipolut <strong>ja</strong> talvisin hiihtoladut. Kuva: Hippolis, Anne LaitinenMaatalousyrittäjien hevostapaturmista vakavia onnoin kolmannes kaikista hevostapaturmista. Tapaturmaluokitellaan vakavaksi, kun se aiheuttaa vähintäänkuukauden sairausloman. Hevostapaturmissa yleisimminloukkaantuvat ihmisen ala- <strong>ja</strong> yläraa<strong>ja</strong>t. Hevostapaturmatovat monen osatekijän yhdistelmä <strong>ja</strong>niitä sattuu eniten hevosen talutuksessa tai lastauksessa.Yleensä tapahtuma saa alkunsa hevosen säikähtämisestätai pelosta, jonka aiheuttaa ääni tai uudenesineen <strong>ja</strong> tilanteen näkeminen. Seurauksena olevatyleisimmät ihmisen vammat ovat venähdykset, nyrjähdykset<strong>ja</strong> sijoiltaan menot. Ihminen ei välttämättäedes huomaa, mitä hevonen pelkää, sillä hevosenaistit toimivat eri tavalla <strong>ja</strong> se myös tulkitsee aistimuksensaeri tavalla kuin ihminen. Hevosen lajityypillisenkäyttäytymisen seurauksena ihminen voi tulla murjotuksivarsinkin ahtaissa tai sokkeloisissa tiloissa <strong>ja</strong> tilanteissa.Maasta käsin tapahtuviin tapaturmiin, joissaihminen osuu hevosen normaalin käyttäytymisen tielle,sisältyy potkimista, puremista, ryntäämistä tai hevosenpään heiluttelua.Ratsastuksessa <strong>ja</strong> ajossa tapahtuvat tapaturmat johtuvathevosen säikähtämisestä tai pillastumisesta sekähevosen nuoresta iästä. Liikenteessä tähän vaikuttavatratkaisevasti myös esimerkiksi moottoriajoneuvonliian suuri tilannenopeus, ympäristöstä johtuva huonohavaittavuus tai molempien osapuolten vähäinen kokemusliikenteessä toimimisesta.Noin 60 – 75 % Melan korvaamista maatilayrittäjienhevostapaturmista johtuu hevosen käyttäytymisestä.Näihin tapaturmiin vaikuttavat myös hevosenkäsittelijän ammattitaito, kokemus, ennakointikyky,varustevalinta jne. Loput tapaturmat johtuvat selkeästihuonosta työmenetelmästä, avusta<strong>ja</strong>n puutteesta,huonosta työasennosta tai liian raskaasta työstä. Näihin,kuten myös olosuhteista johtuviin nyrjähdyksiin112 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
tai vastaaviin tapaturmiin, voidaan vaikuttaa esimerkiksiparantamalla työmenetelmiä, valitsemalla sopivatkengät <strong>ja</strong> työvaatteet tai hoitamalla kulkuväyliä.Täysin sattumanvaraisia tapaturmia tapahtuu tietenkinaina eläinten parissa työskentelevälle tai ylipäänsätyöelämässä, mutta näihin vaikuttavat myös ympäristö,asenne <strong>ja</strong> ammattitaito.10.3 Hyvin koulutettu hevonen onturvallisuustekijäEnnen vanhaan hevonen oli jokapäiväinen asia, työväline,jonka kanssa vietetty aika alkoi jo lapsena <strong>ja</strong>joka a<strong>ja</strong>n myötä kehittyi luonnolliseksi työtoveriksi.Hyvin koulutettu hevonen on turvallisuustekijä niinkäsittelijälle kuin ulkopuolisille, mutta on muistettava,että koulutus villistä varsasta toimivaksi <strong>ja</strong> turvalliseksikäyttöhevoseksi kestää kauan <strong>ja</strong> vaatii paljon hyviäkokemuksia. Ihminen pyrkii tekemään asiat nopeasti,mutta kiirehtiminen voi olla vaarallista. Siedättämällähevonen saadaan totutettua moniin asioihin, muttakokonaan ei hevosen luontaista arkuutta saada pois.Kärsivällisyyttä vaaditaan niin liikenteessä kohdattaessakuin eläinten kanssa työskennellessä <strong>ja</strong> toimiessa.Tehtäviinsä sopimattomien hevosten käyttäminenon suuri riski. Palveluyrityksessä, esimerkiksi ratsastuskoulussa,hevosyrittäjällä on velvollisuus valita asiakkaallemahdollisimman sopiva hevonen. Lasten <strong>ja</strong>nuorten harrastuksessa sekä erityisryhmille tarjotuissapalveluissa vastuu vielä korostuu. Asiakkaan onnistunutpalveleminen edistää myös yrittäjän liiketoimintaa.Turvallinen <strong>ja</strong> laadukas yritystoiminta onkilpailuvaltti, <strong>ja</strong> tyytyväiset asiakkaat markkinoivatyritystä eteenpäin. Lisääntyvä asiakasvirta on myösoman kunnan etu.Hevosyrityksessä henkilökunnan on oltava ensiapukoulutettua<strong>ja</strong> ensiapuvälineistöä on oltava aina saatavilla.Maastossa liikku<strong>ja</strong>n on tunnettava reitit, jottahän pystyy hälyttämään tarvittaessa apua. Hevosenvarusteiden on oltava kunnoltaan hyvät <strong>ja</strong> hevosellesopivat. Hevosyrittäjän on kannettava vastuu työntekijöiden,asiakkaiden <strong>ja</strong> hevosten turvallisuuden lisäksitalliympäristön lähistöllä vaikuttavista tekijöistä.Turvallisuusa<strong>ja</strong>ttelu näkyy kaikessa toiminnassa: turvallisuustallityössä koostuu hyvistä käytännöistä, siististä<strong>ja</strong> avarasta työympäristöstä, ammattimaisesta hevostenkäsittelystä <strong>ja</strong> suo<strong>ja</strong>varusteiden jokapäiväisestäkäytöstä sekä kunnollisista hevosaitauksista. Hevosyrittäjientallialueet ovat usein niin suuria, ettei kokoalueen aitaaminen ole mahdollista. Irti päässeet hevosetovat suuri riski liikenteessä – rauhallisesti käyttäytyvähevonen on huomattavasti vaarattomampi kuinpaniikissa säntäävä, siksi hevosten turhaa säikyttelyätäytyy välttää.Talliyrityksen turvalliseen työympäristöön kuuluvatmyös hyvä valaistus, ilmanvaihto <strong>ja</strong> paloturvallisuus.Talleissa on yleensä melko vähän sähkölaitteita. Paloturvallisuudenkannalta pölyn määrä voi olla suurikuivikkeiden käytön vuoksi. Asiakaspalvelua tarjoavillatalleilla vaadittavien turvallisuusasiakirjojen tuleeolla nähtävillä <strong>ja</strong> ennen kaikkea ensiapuohjeiden sekähätäilmoituksen teko-ohjeen selkeästi esillä. Henkilö<strong>kunta</strong>on tietoinen toiminnan riskeistä <strong>ja</strong> osaa mahdollisenonnettomuuden kohdatessa toimia onnettomuudenvaatimalla tavalla.10.4 Turvallisuusmääräykset <strong>ja</strong>lainsäädäntöHevosten kanssa toimimiseen liittyy aina vaaro<strong>ja</strong> <strong>ja</strong>mahdollisuus loukkaantua. Riski on hyväksyttävä, jostilanteeseen nähden tarkoituksenmukaiset toimet vaarojenehkäisemiseksi on toteutettu. Työntekijöidenkuten työsuhteisen henkilökunnan, vapaaehtoistentyöntekijöiden <strong>ja</strong> alle 18-vuotiaiden turvallisuus tuleeottaa huomioon työturvallisuuslain (738/2002) edellyttämällätavalla. Työturvallisuuslain rinnalla on olemassaerilaisia asetuksia <strong>ja</strong> valtioneuvoston päätöksiä.10.4.1 Kulutta<strong>ja</strong>turvallisuuslaki tuli voimaan1.1.2012.Uudessa kulutta<strong>ja</strong>turvallisuuslaissa (920/2011) on kysymysyleisen kulutta<strong>ja</strong>turvallisuussääntelyn päivittämisestä,yksinkertaistamisesta <strong>ja</strong> selkeyttämisestä.Lainsäädännön yleisiin periaatteisiin <strong>ja</strong> lähtökohtiinei tullut muutoksia. Muutosten arvioidaan parantavankuluttajien turvallisuutta pitkällä aikavälillä. Laissa onsäännöksiä kulutta<strong>ja</strong>palvelu<strong>ja</strong> tarjoavan tahon velvollisuudestatehdä toiminnan aloittamisesta etukäteen ilmoituskunnan valvontaviranomaiselle sekä laatia toimintaansakoskeva kir<strong>ja</strong>llinen turvallisuussuunnitelmaeli turvallisuusasiakir<strong>ja</strong> silloin, kun on kysymys palvelusta,johon saattaa liittyä merkittäviä riskejä. Ilmoitusvelvollisuuskoskee vain uusia, lain voimaantulonTURVALLISUUS JA ELÄINPELASTUS<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>113
TURVALLISUUS JA ELÄINPELASTUSjälkeen palvelun tarjoamisen aloittavia toiminnanharjoittajia,jotka tarjoavat tällaisia palveluita. Turvallisuusasiakir<strong>ja</strong>nlaatimisvelvollisuus sen si<strong>ja</strong>an koskeesiirtymäa<strong>ja</strong>n jälkeen myös lain voimaan tullessa jo tarjollaolleita palvelu<strong>ja</strong>.Lain no<strong>ja</strong>lla on annettu asetus eräitä kulutta<strong>ja</strong>palvelu<strong>ja</strong>koskevasta turvallisuusasiakir<strong>ja</strong>sta (1110/2011).10.4.2 Kulutta<strong>ja</strong>viraston ohje palveluidenturvallisuuden edistämiseksiKulutta<strong>ja</strong>viraston ohje palveluiden turvallisuudenedistämiseksi perustuu kulutustavaroiden <strong>ja</strong> kulutta<strong>ja</strong>palvelujenturvallisuudesta annettuun lakiin(75/2004). Tarkoituksena on määrittää ohjelmapalveluidenturvallisuutta koskevat vähimmäisvaatimukset,lisätä palveluiden turvallisuutta <strong>ja</strong> tehostaa tuoteturvallisuuslainsäädännönmukaista turvallisuuden valvontaasekä ennaltaehkäistä onnettomuuksia <strong>ja</strong> tapaturmia.Ohjeista vastaava viranomainen on nykyisinTurvallisuus- <strong>ja</strong> kemikaalivirasto Tukes, <strong>ja</strong> ohje päivitetäänvuonna 2015.Ohjeita sovelletaan ratsastuspalveluiden <strong>ja</strong> niihin rinnastettavienpalveluiden turvallisuuden määrittämiseentuoteturvallisuuslainsäädännön soveltamisalalla.Ohjeita ei sovelleta kilpailuihin, mutta niitä sovelletaankilpailujen katsomoihin <strong>ja</strong> katsojien turvallisuudenvarmistamiseen sekä kilpailutapahtumissa myytäviin<strong>ja</strong> <strong>ja</strong>ettaviin tavaroihin sekä muihin tarjottaviinpalveluihin (esimerkiksi talutusratsastus, kärryajelut).Ohjeen soveltamisalaan kuuluvat esimerkiksi kentällä,maastossa <strong>ja</strong> muissa ympäristöissä tapahtuva ratsastaminen,ratsastuskoulut, poniravikoulut, ravileirit,tallitoiminta, erilaiset tapahtumat, henkilöille tarjottavathevoskuljetukset <strong>ja</strong> muut ratsastuspalvelut sekämuu tuoteturvallisuuslainsäädännön mukainen hevosiinliittyvä toiminta. Ohjeita sovelletaan myös karsinapaikkojenvuokraukseen rakennusten <strong>ja</strong> rakenteidensekä vuokraajien ohjeistuksen osalta.Ratsastuspalvelun on oltava kulloinenkin osallistu<strong>ja</strong>ryhmä,osallistujien lukumäärä <strong>ja</strong> olosuhteet huomioonottaen riittävän turvallista. Toiminnanharjoitta<strong>ja</strong>non etukäteen määritettävä ratsastuspalveluun yhtäaikaisestiosallistuvien asiakkaiden enimmäismäärä eritoiminnoissa sekä turvallisuuden kannalta tarpeellisetikä-, taito- tai muut vaatimukset <strong>ja</strong> rajoitukset. Ratsastuspalveluilletulee tarvittaessa asettaa olosuhdera<strong>ja</strong>t.Jos toiminta ei ole turvallista, ei palvelua pidä suorittaa.Toiminnanharjoitta<strong>ja</strong>lla tulee olla selkeät toimintaohjeet,miten toimitaan, jos olosuhteet muuttuvattoiminnan aikana (esimerkiksi kova ukkonen). Ratsastuksenoh<strong>ja</strong>uksesta <strong>ja</strong> valvonnasta sekä koulutuksestavastaavan henkilön tulee olla hevosalan ammattitutkintojärjestelmänmukaisen tutkinnon suorittanuttai pitkäaikaisen käytännön kokemuksen omaava henkilö.Jos alle 18-vuotiaat toimivat kerhojen oh<strong>ja</strong>ajinatai leiriavustajina, tulee toiminnanharjoitta<strong>ja</strong>n kiinnittääerityistä huomiota heidän oh<strong>ja</strong>ukseensa <strong>ja</strong> toimintansavalvontaan. Henkilö<strong>kunta</strong>a tulee olla riittävästiottaen huomioon toiminnan laatu, asiakkaiden määrä<strong>ja</strong> taitotaso.10.4.3 Kilpailutoimintaa sitovat lait <strong>ja</strong>säännötKilpailutoimintaa sitoo lainsäädäntö. Asiaan liittyviälake<strong>ja</strong> ovat esimerkiksi pelastuslaki, kokoontumislaki,työturvallisuuslaki, terveydensuojelulaki <strong>ja</strong> eläinsuojelulaki.Näiden lisäksi hevosiin liittyvää kilpailutoimintaasäätelevät Suomessa tarkoin Suomen Hippoksenravikilpailusäännöt, Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliiton ratsastuskilpailusäännöt<strong>ja</strong> alakohtaiset tapahtumien järjestämistäkoskevat turvallisuusohjeet.Ravi- <strong>ja</strong> ratsastuskilpailu<strong>ja</strong> järjestetään ympäri vuoden.Tilaisuuksien koko vaihtelee seurakisoista <strong>ja</strong> jääraveistakansainvälisiin suurtapahtumiin. Suuronnettomuudenuhka on olemassa, kun samoissa tiloissaoleskelee paljon ihmisiä. Aina yleisötapahtumaa järjestettäessäon laadittava pelastussuunnitelma, jossaon mainittu ainakin todennäköiset riskit <strong>ja</strong> vaaraalueet,poistumistiet rakennuksista <strong>ja</strong> evakuointireititalueelta, ensiapu- <strong>ja</strong> alkusammutusvälineet <strong>ja</strong> niidensi<strong>ja</strong>innit, henkilöstön tehtävät sekä viestijärjestelyt.<strong>Hevoset</strong> tarvitsevat yleisötapahtumissa omat erillisetkulkureittinsä. Lisäksi on oltava yhteydessä eri viranomaisiin<strong>ja</strong> muihin tahoihin tapahtuman koosta riippuen:• pelastusviranomaiset (pelastussuunnitelma,ennakkotarkastukset)• poliisi (lupa-asiat, järjestyksenpito <strong>ja</strong>liikennejärjestelyt)• terveydensuojeluviranomaiset (elintarvikkeidenmyynti <strong>ja</strong> säilytys)114 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
TURVALLISUUS JA ELÄINPELASTUS Suureläinpelastuskurssilla. Tässä harjoitellaan nostoval<strong>ja</strong>an tekoa hätätilannetta varten. Kuva: Essi Leminen• ympäristönsuojeluviranomaiset (ympäristöasiat)• työsuojeluviranomaiset (työturvallisuusasiat)• rakennusvalvontaviranomaiset (rakennukset <strong>ja</strong>rakennelmat)• sähköturvallisuudesta vastaavat viranomaiset(kiinteät <strong>ja</strong> tilapäiset asennukset)• ensiapuvalmiuden tarpeen arviointi <strong>ja</strong>järjestäminen• ihmiset: ensiapuvalmius vs. ambulanssi <strong>ja</strong>henkilö<strong>kunta</strong> paikalla• eläimet: ilmoitus kunnaneläinlääkärille vs.eläinlääkäri paikalla10.4.4 Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliitto asettaajäsentalleilleen vaatimuksiaAsiakkaiden turvallisen harrastamisen takaamiseksitallien henkilökunnan on oltava koulutettu <strong>ja</strong> ensiaputaitoinen.Kaikilla Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliiton jäsenmaksunmaksaneilla ratsastusseurojen jäsenilläon jäsenetuna tapaturmavakuutus, myös Green Card-harrasta<strong>ja</strong>t kuuluvat ehdoiltaan samanlaisen tapaturmavakuutuksenpiiriin. Ratsasta<strong>ja</strong>inliiton toiminnanpiiriin kuuluvien jäsenseurojen, ratsastuskoulujen <strong>ja</strong>harrastetallien sekä yksityistallien vapaaehtoistyöntekijät(jäsenistä koostuva talkooporukka) on vakuutettuerillisellä tapaturmavakuutuksella. Ratsasta<strong>ja</strong>inliitonturvallisuusvaatimuksiin kuuluu, että kaikkiasiakkaat käyttävät ratsastaessaan turvakypärää. Ratsasta<strong>ja</strong>inliittoon turvallisuusasioissa aktiivinen: kursse<strong>ja</strong>järjestetään <strong>ja</strong> tuetaan, kampanjoita toteutetaan.Ratsasta<strong>ja</strong>inliitto ottaa myös jäsenseuroilleen <strong>ja</strong> jäsentalleilleenvastuuvakuutuksen. Jotta talli voidaanluokitella Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliiton hyväksymäksiratsastuskouluksi, sen tulee täyttää seuraavat turvallisuuteenliittyvät kriteerit: Ratsastustunte<strong>ja</strong> pitävät ainoastaankoulutetut henkilöt, joilla on voimassa oleva<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>115
TURVALLISUUS JA ELÄINPELASTUSensiapukoulutus. Ratsastus tapahtuu aidatulla kentällätai maneesissa, <strong>ja</strong> ratsastaessa on pakollista käyttääCE-merkittyä turvakypärää. Hätänumerot ovat esillätallissa, <strong>ja</strong> ensiapuvälineet ovat asianmukaiset <strong>ja</strong> saatavilla.Hevosia ei vuokrata itsenäiseen käyttöön, ratsastustapahtuu siis ainoastaan valvonnassa. Hevostenkäsittelyssä <strong>ja</strong> kaikessa toiminnassa kiinnitetään huomiotaturvallisuuteen <strong>ja</strong> hyviin hevosmiestaitoihin.Turvallisuusasiakir<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> onnettomuuskir<strong>ja</strong>npito pidetääna<strong>ja</strong>n tasalla.Jäsentalliksi hyväksymiseen on myös muita, harrastuksenlaadukkuuteen liittyviä kriteerejä. Harraste- <strong>ja</strong> yksityistalleilleon omat kriteerinsä, joiden turvallisuusnäkökohdatovat hyvin samankaltaiset. Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliitontallineuvo<strong>ja</strong>t suorittavat jokaiseen liiton jäsentalliin tallikäynninvuosittain. Tallikäynnillä tutustutaan käytännöntilanteeseen <strong>ja</strong> opastetaan hevosten hyvinvoinnissa, turvallisuudessa<strong>ja</strong> asiakaspalvelussa.10.5 Turvallinen maatilaMaatila on yksi vaarallisimmista työympäristöistä, jossariskit voivat ilmetä tapaturmina tai työperäisinä sairauksina.Yksityisen yrittäjän on otettava huomioontyöturvallisuussäännökset, vaikka hän ei olisikaantyönanta<strong>ja</strong>. Laki nuorten työntekijöiden suojelustakoskee myös maatalousyrittäjää.Maataloustuotanto- <strong>ja</strong> eläinsuo<strong>ja</strong>rakennukset si<strong>ja</strong>itsevatuseimmiten alueilla, joiden pelastustoiminnastahuolehtivat sopimuspalokunnat. Sopimuspalokuntienyksiköiden lähtövalmius poikkeaa kaupunkien vakituistenpaloasemien minuutin lähtövalmiusa<strong>ja</strong>sta,<strong>ja</strong> ha<strong>ja</strong>-asutusalueilla pitkät etäisyydet pidentävät toimintavalmiusaikaa.Myös riittävän sammutusvedensaaminen paikalle on usein hankalampaa kuin kaupungeissa.Maatiloilla hevosalaa harjoittavien oma toiminta <strong>ja</strong>aktiivisuus ovat suuressa roolissa onnettomuuksien<strong>ja</strong> tulipalojen ennaltaehkäisyssä sekä riskien hallinnassa.Toiminnanharjoitta<strong>ja</strong>n kannalta keskeisiä toimenpiteitäonnettomuuksien ennaltaehkäisyssä on huolellinensuunnittelu tilo<strong>ja</strong> rakennettaessa <strong>ja</strong> käytettäessä.Erityisesti kannattaa kiinnittää huomiota omatoimistensammutus- <strong>ja</strong> pelastustoimien mahdollistamiseen<strong>ja</strong> varautua riittävillä hälytyslaitteilla <strong>ja</strong> alkusammutuskalustolla.10.6 Hevosen <strong>ja</strong> ihmisen aistit ovaterilaisetKaikesta totuttamisesta <strong>ja</strong> kouluttamisesta huolimattahevonen on luontokappale, joka pelkää kaikkea, mitäse ei ymmärrä. Hevosen säikähtää helposti oudonnäköisiäesineitä <strong>ja</strong> yllättäviä liikkeitä. Kun hevosen näköalueelletulee liikettä tai ärsykettä, hevonen kääntääpäätään, jotta se saa käyttöönsä molemmat silmänsä<strong>ja</strong> paremman tarkkuuden. Pään asento <strong>ja</strong> näkökentänlaajuus kulkevat käsi kädessä. Hevonen voi nähdäkauas, mutta esimerkiksi 15 metrin päässä istuvanihmisen se näkee epätarkasti. Hevosen reaktionopeusjohtuu siitä, että hevonen tallentaa enemmän liikkuviakuvia sekunnissa kuin ihminen. Hevonen on lauma-<strong>ja</strong> pakoeläin, joka vaaran uhatessa pyrkii poistumaanpaikalta <strong>ja</strong> tarkastelemaan tilannetta etäämpää.Hevosella on erilainen näkökenttä kuin ihmisellä, lisäksihämärässä hevonen näkee 3 – 4 kertaa paremminkuin ihminen. Tästä johtuen hevoset myös sokaistuvatihmistä herkemmin; esimerkiksi kiiltäväpinta voi antaa auringonvalossa hei<strong>ja</strong>steita, jotka sokaisevathevosen. Uudet asiat <strong>ja</strong> esineet kannattaaaina näyttää hevoselle, mielellään lähestyen vuorotellenerikseen hevosen molemmilta puolilta. Hevosellaon parempi kuulo kuin ihmisellä <strong>ja</strong> se voi kuulla ääniäsuotuisissa olosuhteissa yli neljän kilometrin päähän.Hevonen haistaa paremmin kuin ihminen, <strong>ja</strong> joskushevosen säikähtäessä yllättäen voi syynä olla jonkinmetsäneläimen vieras haju.10.7 Hevonen <strong>ja</strong> liikenneturvallisuusYleiset tiet on tarkoitettu kaikenlaiseen yleiseen liikkumiseen,myös hevosten <strong>ja</strong> hevosajoneuvojen, sitenkuin laissa <strong>ja</strong> asetuksissa on säädetty. Jokamiehenoikeudellasaa tilapäisesti ratsastaa toisen alueella, myös yksityistiellä.Hevosajoneuvolla liikkuminen sekä säännöllinentoiminta sen si<strong>ja</strong>an edellyttävät luvan. Luvankysyminen maanomista<strong>ja</strong>lta on kohteliasta <strong>ja</strong> ennaltaehkäiseeongelmia. Tienpidon kustannuksia selvästinostava toiminta edellyttää lupaa <strong>ja</strong> käyttömaksustavoidaan neuvotella. Tiehen saatu valtion tai kunnanavustus vaikuttaa tien pitäjän oikeuteen rajoittaa tienkäyttöä siten, että tien käytön kieltäminen muilta eiole mahdollista kymmeneen vuoteen.Ratsukoiden <strong>ja</strong> val<strong>ja</strong>koiden turvallisuus paranee parhaitenpaitsi asianosaisten omilla turvatoimilla, myös116 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
TURVALLISUUS JA ELÄINPELASTUS Hevosen kohtaaminen tai ohittaminen tiellä vaatii ajoneuvon kuljetta<strong>ja</strong>lta varovaisuutta. Ajonopeuden laskeminen,tasainen vauhti, riittävä turvallisuusväli <strong>ja</strong> ratsasta<strong>ja</strong>n kädellä antaman pysähtymismerkin tai ohittamisluvanhuomioon ottaminen edesauttavat turvallista kohtaamista. Lähde: Liikenneturva. Kuva: SRL, Son<strong>ja</strong> Holmamaan <strong>ja</strong> reittien käytön suunnittelulla. Ratsu- <strong>ja</strong> ravitallientulisi vastata siitä, että heidän asiakkaansa hallitsevatturvallisen tiellä liikkumisen taidot. Kohdatessaanajoneuvon tai <strong>ja</strong>lankulki<strong>ja</strong>n ratsukko tai val<strong>ja</strong>kkokulkee käyntiä. Maaseututallien on hyödyllistä tiedottaaasiakkailleen metsästysajoista niiden ollessa a<strong>ja</strong>nkohtaisia.Autoilijoiden <strong>ja</strong> muiden tiellä liikkujien on otettavahevoset huomioon samoilla liikenneväylillä liikuttaessatai ohitettaessa läheltä hevosen käyttämää reittiä.Aikuinen hevonen painaa noin 600 kg eli keskimäärinenemmän kuin hirvi. Tärkeintä on varoa hevosensäikyttämistä <strong>ja</strong> välttää äkki<strong>ja</strong>rrutuksia <strong>ja</strong> -kiihdytyksiäsekä kovia ääniä. Liikenteessä hevonen ohitetaan hitaasti<strong>ja</strong> ratsasta<strong>ja</strong>n tai oh<strong>ja</strong>sta<strong>ja</strong>n mahdollisia viestejänoudattaen.Erilaisia kuormia kuljettavien on muistettava, että kolina,kuormaa peittävän pressun lepatus tai muu vastaavaärsyke voi säikäyttää hevosen vaarallisin seurauksin.Hevonen voi pelästyä myös liian läheltäkovalla vauhdilla kulkevaa ajoneuvoa tai sen pyöristäsinkoilevia kiviä. Jos mahdollisuutta ohittamiseenei heti ole, sopivaa tilaisuutta kannattaa odottaa rauhallisesti<strong>ja</strong> riittävän etäisyyden päässä. Liikenteessäkiusanteon seuraukset saattavat olla hengenvaarallisiamyös täysin ulkopuolisille ihmisille. Liikenneturvallisuusliittyy liikenne- <strong>ja</strong> tievalaistusjärjestelyihin sekäkaavoitukseen. Hevosten säännöllisesti käyttämätyleiset tiet olisi hyvä varustaa ainakin varoitusmerkeillä.Tosin pelkät varoittavat merkit eivät oleellisesti parannaturvallisuutta, ellei ajonopeuksien alentamiseksitoteuteta muita rakenteellisia toimenpiteitä.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>117
TURVALLISUUS JA ELÄINPELASTUSOnnettomuustilastojen mukaan talvi- <strong>ja</strong> pimeän a<strong>ja</strong>nonnettomuudet ovat yleisimpiä. Hämärään vuorokaudenaikaanliikkuva ratsukko tai val<strong>ja</strong>kko parantaa liikenneturvallisuuttakäyttämällä hei<strong>ja</strong>stimien lisäksivaloa, esimerkiksi otsalamppua tai vastaavaa. Sopiviahei<strong>ja</strong>stimia voi kiinnittää esimerkiksi hevosen <strong>ja</strong>lkoihin.Ratsasta<strong>ja</strong> tai a<strong>ja</strong><strong>ja</strong> voi pukea ylleen hei<strong>ja</strong>stinliivintai riittävästi muuta valaisevaa materiaalia siten, ettäpimeällä liikuttaessa ratsukko tai val<strong>ja</strong>kko on havaittavissajoka suunnasta. Hei<strong>ja</strong>stimien pitäisi olla sellaisia,että toiset kulki<strong>ja</strong>t tunnistavat, millainen tienkäyttäjäon kyseessä. Hevosella on hyvä olla hei<strong>ja</strong>stin etenkinvasemmassa etu<strong>ja</strong>lassa <strong>ja</strong> oikeassa taka<strong>ja</strong>lassa sekä paikassa,josta hei<strong>ja</strong>stin näkyy takaa, esimerkiksi hännässätai ratsasta<strong>ja</strong>n selässä.Hevosen vetämä vaunu, kärry tai reki määritellään hevosajoneuvoksi.Asetus (7.4.2006/274) määrää, ettähevosajoneuvossa tulee olla edessä kulkusuunnassavasemmalla puolella eteenpäin suunnattu valkoinen<strong>ja</strong> takana taaksepäin suunnattu punainen E-tyyppihyväksyttyhei<strong>ja</strong>stin. Ajettaessa hevosajoneuvolla tielläpimeän tai hämärän aikana tai näkyvyyden ollessasään vuoksi tai muusta syystä huonontunut on ajoneuvossaoltava kulkusuunnassa vasemmalla puolellaeteenpäin valkoista <strong>ja</strong> taaksepäin punaista valoa näyttävävalaisin.10.7.1 HevoskuljetuksetHevosia kuljettavia ajoneuvo<strong>ja</strong> liikkuu maanteillä päivittäinjoukoittain. Jo pelkästään ravikilpailu<strong>ja</strong> on jokapäivä jossain päin Suomea, <strong>ja</strong> hevosten kuljettaminenon muutenkin arkipäivää. Eläinten kuljetusta sääteleeeläinkuljetuslaki 29.12.2006/1429 <strong>ja</strong> kaupallisissa kuljetuksissalisäksi eläinkuljetusasetus 1/2005. Hevoskuljetuksen kohtaamisessa on tärkeää ollaaiheuttamatta tilanteita, joissa hevoskuljetusautojoutuisi <strong>ja</strong>rruttamaan äkillisesti tai joissa kuljetettavahevonen voisi pelästyä liian läheltä kuuluvia koviaääniä. Tämä koskee niin hevoskuljetuksen perässäa<strong>ja</strong>mista, ohittamista kuin sivutieltä kääntymistä.Lähde: Liikenneturva. Kuva: Hippolis, Anne Laitinen1998 – 2001. Noina vuosina vakavia kuolemaan johtaviahevosonnettomuuksia sattui yleisillä teillä yhteensäkaksi kappaletta.Hevosia kuljetetaan pitkiä matko<strong>ja</strong>, <strong>ja</strong> tasainen kyytion eläimelle tärkeää. Tilannenopeus on sovitettavakeliolosuhteisiin. Erityisesti liukkaalla kelillä luisuunlähtevä kuljetustraileri sisällään painava eläin on hengenvaarallinenkaikille tielläliikkujille. Ohitustilanteessaei saa koskaan kiilata hevosajoneuvon eteen <strong>ja</strong> turvavälion muistettava pitää.Hevosiin liittyvien liikenneturvallisuusongelmien suuruutta yleisillä teillä selvitettiin onnettomuustilastojen<strong>ja</strong> tiepiireihin tehtyjen kyselyjen avulla vuosina10.8 EläinpelastusSuomessa syttyy vuosittain useita tuhansia tulipalo<strong>ja</strong>erilaisissa rakennuksissa. Useimmiten tulipalon aiheuttaaihmisen oma toiminta. Vakuutusyhtiöidentilastojen <strong>ja</strong> muiden tutkimusten mukaan kotieläinrakennustenpalot saavat yleisimmin alkunsa vanhoistalämpölaitoksista <strong>ja</strong> niiden savupiipuista, sähkölaitteistatai rehun<strong>ja</strong>ossa käytetystä ajoneuvosta. Vuosina2006 – 2008 oli kahdeksan tallipaloa.118 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
Hevosen pelastamisreitin voi merkitä opastein.Pelastuslaki edellyttää tiloilta omatoimista varautumistatulipaloihin, joten mahdollisuus alkusammutukseenon oltava. Tallin alkusammutuskalusto voisisältää vähintään käsisammuttimen, sammutuspeitteen,sankoruiskun <strong>ja</strong> mahdollisesti pikapalopostin.Pelastussuunnitelma on pakollinen, jos tilalla on yli60 hevosta tai ponia tai toiminta muuten vaatii ympäristöluvan.Lisäksi pelastussuunnitelma vaaditaan,jos alueella tarjotaan majoitusta yli kymmenelle henkilölletai jos järjestetään suuria yleisötapahtumia. Pelastussuunnitelmanvoi teettää ammattilaisella tai senvoi tehdä itse, pelastuslaitokselta löytyy malli. Suunnitelmaon hyväksytettävä pelastusviranomaisella. Pelastautumissuunnitelmaon vapaaehtoinen ohjeistus,joka kuitenkin olisi hyvä olla olemassa jokaisella tallilla<strong>ja</strong> käytännössä kokeiltu. Pelastustiet on muistettavapitää avoinna.Palohälytys tehdään yleensä nopeasti, mutta sammutuksenkannalta palokunnan saapumisa<strong>ja</strong>t saattavatmaaseudulla olla pitkiä, 20 minuutista yli tuntiin.Eläinten pelastamisessa omistajilla on keskeinenrooli palon alkuvaiheessa. Pidemmälle ehtineessä palossatallinpitäjän ei kannata riskeerata omaa turvallisuuttaan.Tulipalossa vaarallisinta ovat savu <strong>ja</strong> myrkyllisetpalokaasut, <strong>ja</strong> palouhrien selviytyminen riippuuusein asianmukaisesta ensiavusta. Eläinten savumyrkytyksenhoito perustuu hengityselinten tukihoitotoimenpiteisiin,<strong>ja</strong> hevosten kunnon arvioiminen kuuluueläinlääkärille.Pelastuslaitoksen apua tarvitaan myös muissa hevosonnettomuuksissa,<strong>ja</strong> eläinsuojelulakikin velvoittaapelastusviranomaiset hädässä olevan eläimen avuksi.Yleisimpiä eläinpelastustilanteita ovat liikenneonnettomuudet,joita voi sattua kuljetuksen yhteydessä taikaranneiden hevosten vuoksi. Pelastuslaitosta pyydetäänmyös nostamaan uponnut tai irrottamaan kiinnijuuttunut hevonen sekä auttamaan loukkaantunuttahevosta. On suositeltavaa, että pelastuspalvelussatyöskentelevät henkilöt saavat harjoitella eläinpelastustaetukäteen, sillä pelastustyö on tehtävä kiireessäkinrauhallisin ottein <strong>ja</strong> suunnitelmallisesti <strong>ja</strong> hevosenkäytöstä pitää osata ennakoida. Neuvonta <strong>ja</strong> yhteistyövoisi olla modernin vastavuoroista: pelastushenkilöstöantaa opastusta turvallisen talliympäristön perusteista<strong>ja</strong> tallinpitäjä kertoo hevosten käsittelystä. Palo<strong>ja</strong>suureläinpelastusharjoituksia on toteutettu paitsitallinpitäjien myös ratsastusseurojen <strong>ja</strong> hevosystäväinseurojentoimesta.Pelastuslaitoksen näkökulmasta on tärkeää, että pelastushenkilö<strong>kunta</strong>tuntee alueensa tallit, rakennuskannankunnon, tallialueiden riskitekijät <strong>ja</strong> talleillakäyvien asiakkaiden määrät. Näin voidaan edistää tallikohteidenriskienhallintaa. Rakennusvalvonnan toteutuminenkunnissa vaihtelee, mutta rakennustenkuntotarkastusohjeiden pitäisi olla kaikkien saatavilla,koska esimerkiksi maneesien kuntotarkastukset ovatkiinteistönomistajien vastuulla.Laa<strong>ja</strong>runkoisten rakennusten rakenteellisenturvallisuuden arviointiLähivuosina on valmistumassa laki laa<strong>ja</strong>runkoistenrakennusten rakenteellisen turvallisuuden arvioinnista.Tätä kirjoittaessa (2014) asia on valmistelussa ympäristöministeriössä.Laki velvoittaa hallin omista<strong>ja</strong>tkustannuksellaan arvioittamaan hallin turvallisuudentarkistuttamalla ne säännöllisin väliajoin asiantunti<strong>ja</strong>lla<strong>ja</strong> toimittamaan arviointitodistuksen rakennusvalvontaviranomaisille.Laa<strong>ja</strong>runkoisille rakennuksillevalmistellaan maanlaajuista rekisteriä <strong>ja</strong> luokittelua.Kattojen lumikuorman <strong>ja</strong> -tilanteen seurannassa otetaanerityisesti huomioon ratsastushallit eli maneesit.Internetsivuilta www.ymparisto.fi/kattojenlumikuormalöytyy lisätietoa. Sivuilta voi tilata sähköpostimuistutuksen,joka ilmoittaa, mikäli peruslumikuorma ylittyyoman kunnan alueella.TURVALLISUUS JA ELÄINPELASTUS<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>119
TURVALLISUUS JA ELÄINPELASTUSCaseHelsingin Keskuspuisto, ratsukot <strong>ja</strong> maastopyöräilijätTeksti: Otso KivekäsHelsingin Keskuspuistossa on sekä ratsukoiden käyttämiä reittejä että maastopyöräilijöiden polku<strong>ja</strong>. Ratsukoilleaiheutui usein vaaratilanteita pyöräilijöiden nopeasta lähestymisestä johtuen. Helsingin kaupungin lii<strong>kunta</strong>virastorakensi muutamiin paikkoihin tukevia aito<strong>ja</strong> katkaisemaan pyöräilijöiden käyttämiä polku<strong>ja</strong>. Tämäherätti keskustelua sosiaalisessa mediassa eri yhdistysten foorumeilla.Tässä tilanteessa kutsuttiin koolle neuvottelu, johon osallistui kaupungin edustajia lii<strong>kunta</strong>virastosta, rakennusvirastosta<strong>ja</strong> viheralueista, pyöräilijöiden edustajia sekä alueen talliyrittäjät.Keskustelu oli rakentavaa. Koetut ongelmat käytiin läpi, etsittiin mahdollisia ratkaisu<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> sovittiin <strong>ja</strong>tkosta.Joissakin kohdissa haettiin pyöräilijöille uusi reitti. Lisäksi sovittiin, että maastopyöräilypolkujen <strong>ja</strong> ratsukoidenmahdollisissa kohtauspaikoissa harvennetaan kasvillisuutta, paikat merkitään tiedoksi molemmille tahoille<strong>ja</strong> polulle laitetaan pari poikittaista hidastetukkia, joiden yli voi kiivetä.Jatkossa reitit on mahdollista vielä merkitä tiedoksi alueen eri käyttäjille.CaseHevosella liikku<strong>ja</strong>t, tallinpitäjät <strong>ja</strong> maanomista<strong>ja</strong>t yhteistyössä– Siuntion Pro Hevonen ryTeksti: Anne LaitinenSiuntion Pro Hevonen ry (SiPro) ei ole ratsastusseura, vaan hevosten <strong>ja</strong> hevostalouden etua a<strong>ja</strong>va yhdistys.SiPro haluaa edustaa siuntiolaisia hevosia, hevosenomistajia <strong>ja</strong> tallinpitäjiä. Lisäksi yhdistys muun muassaneuvoo <strong>ja</strong> välittää tietoa alan paikallisista toimijoista.SiPro on laatinut yhteistyössä maanomistajien kanssa maastoratsastusohjeita maanomistajille, tallinpitäjille <strong>ja</strong>ratsastajille. Yhdistys on ollut tähän mennessä vaikuttamassa muun muassa Siuntion kunnan rakennusjärjestysmuutokseen<strong>ja</strong> valtakunnallisen hevostallityöryhmän raporttiin.SiPro toimii tiiviissä yhteistyössä niin muiden paikallisyhdistysten kuin Suomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliiton kanssa. SiProon keskusteluyhteydessä sekä ympäristöviranomaisiin että maanomistajiin."Lähialueen toimijoiden verkostoituminen helpottaa tallinpitäjien arkea, edistää hevosalan mainetta <strong>ja</strong> tarjoaayhteistyökanavan alan ulkopuolisille toimijoille," kertoo yhdistyksen puheenjohta<strong>ja</strong> Heidi Kallioniemi.Lähde <strong>ja</strong> lisätieto<strong>ja</strong>: www.siuntionprohevonen.net120 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
Mitä <strong>kunta</strong> voi tehdä?• Paikallinen turvallisuussuunnittelu <strong>ja</strong> toimivayhteistyö kunnan <strong>ja</strong> alueen viranomaistensekä hevosalan toimijoiden välillä on tärkeää.Jatkuva yhteistyö edellyttää säännöllisyyttä,pysyvyyttä <strong>ja</strong> menettelyjä, jotka ovat kaikkientiedossa. Huomiota tulee kiinnittää esimerkiksiseuraaviin:- liikennemerkit <strong>ja</strong> nopeusrajoitukset- teiden <strong>ja</strong> reittien suunnittelu, si<strong>ja</strong>inti,merkintä, valaistus <strong>ja</strong> kunnossapito- tieto alueen tallien si<strong>ja</strong>innista- hevostoimijoilla <strong>ja</strong> kunnan väellä,vapaapalo<strong>kunta</strong>laisilla tms. voisi ollatapaaminen esimerkiksi kerran tai kahdestivuodessa yhteistyön varmistamiseksi.• Palo- <strong>ja</strong> pelastustoimi- suureläinpelastuskalusto <strong>ja</strong> -taito on oltavaolemassa.- suureläinpelastuksen tilanteita harjoitellaanetukäteen.• Kunnan tiedotus nostaa esiin turvallisuuteenliittyviä asioita,esimerkiksi miten kohdataan hevonen.• Kunnalla on yhteistyössä kootut turvallisuusohjeet<strong>ja</strong> yhteiset pelisäännöt talleille <strong>ja</strong>hevosilla liikkumiseen.TURVALLISUUS JA ELÄINPELASTUSLähteetELY-Keskus: <strong>Hevoset</strong> tieliikenteessä. Tiedotepalvelu2011.Haikonen, K. & Lounamaa, A. (toim.). 2010. Suomalaisettapaturmien uhreina 2009. Kansallisen uhritutkimuksentuloksia. Yliopistopaino. Terveyden <strong>ja</strong>hyvinvoinnin laitos, www.thl.fi.Heikkilä, S. 2010. Kanta-Hämeen asiakastallien turvallisuus.Opinnäytetyö. Hämeen ammattikorkeakoulu.www.theseus.fi.Hevosklinikka Anivet: Hevosen silmä. www.anivet.fi.Hevonen liikenteessä -esite, Liikenneturva 2013.Hästnäringens Nationella Stiftelse, www.nshorse.se.Kulutta<strong>ja</strong>turvallisuuslaki, www.finlex.fi.Kulutta<strong>ja</strong>viraston ohjeet ratsastuspalveluiden turvallisuudenedistämiseksi, www.tukes.fi.Liikenneministeriön asetus 7.4.2006/274Raviradan turvallisuusopas. 2004. LähiTapiola. www.lahitapiola.fi.Saari, E. 2011. Palo- <strong>ja</strong> pelastustoimet hevostallissa.Laurea-ammattikorkeakoulu. www.theseus.fi.Siuntion Pro Hevonen ry, www.siuntionprohevonen.net.Suomen Eläinsuojeluyhdistys, Hevonen liikenteessä,www.sey.fi.Suureläinpelastus ry, www.suurelainpelastus.fi.Tuomivaara, S. 2003. Eläimet muuttuvassa yhteiskunnassa– Johdatus ihmisten <strong>ja</strong> eläinten välisten suhteidensosiologiaan. Julkaisematon sosiologian progradu -tutkielma. Sosiologian <strong>ja</strong> sosiaalipsykologianlaitos. Tampereen yliopisto.Tuunanen, P., Tarasti, M. & Rautiainen A. (toim.).2012. Jokamiehenoikeudet <strong>ja</strong> toimiminen toisen alueella– Lainsäädäntöä <strong>ja</strong> hyviä käytäntöjä. SuomenYmpäristö 20/2012. Ympäristöministeriö.Työturvallisuuslaki, www.finlex.fi.Ympäristöministeriö, www.ymparisto.fi/kattojenlumikuorma.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>121
Hevosalan kehittäminen <strong>ja</strong> alan keskeiset toimi<strong>ja</strong>tHevosalan valtakunnalliset organisaatiot vastaavatalan kehittämistyöstä <strong>ja</strong> edunvalvonnasta osana tehtäviään.Lisäksi alalla on yhteinen Mahdollisuuksienhevonen -työryhmä, jossa ovat edustettuina alan valtakunnallisetjärjestöt <strong>ja</strong> keskeiset sidosryhmät. Työryhmässäovat mukana MTK, Suomen Hippos, SuomenRatsasta<strong>ja</strong>inliitto, Suomen HevosenomistajienKeskusliitto, MTT Hevostalous, ProAgria, Hevostietokeskus,Hippolis, Ypäjän Hevosopisto, Hämeenammattikorkeakoulu, Suomen Ravivalmenta<strong>ja</strong>t, SuomenEläinsuojeluyhdistys ry <strong>ja</strong> maa- <strong>ja</strong> metsätalousministeriö.Työskentelyä koordinoi hevosalan yhteistyöorganisaatioHippolis.Mahdollisuuksien hevonen -työryhmä julkaisi 2012samannimisen hevosalan kehittämisohjelman, jossakuvataan hevostalouden toimintaympäristöä sekä hevostaloudenyhä kasvavaa merkitystä yhteiskunnassa.Ohjelmassa on esitetty hevosalan keskeisimmät painopisteet,joihin hevosalan järjestöt haluavat yhteistyössävaikuttaa <strong>ja</strong> joiden ympärille on mahdollistakehittää terveellä poh<strong>ja</strong>lla toimivaa elinkeino- <strong>ja</strong> harrastustoimintaa.Hevosalan kehittämisen tavoitteenaon turvata hevosten hyvinvointi <strong>ja</strong> alan yleiset toimintaedellytykset.Tutustu Mahdollisuuksien hevonen -videoonwww.youtube.comSuomen Hippos rySuomalaisen raviurheilun <strong>ja</strong> hevoskasvatuksen valtakunnallinen keskusjärjestö. Tärkeimmättehtävät ovat ravikilpailujen järjestäminen sekä rekisterin <strong>ja</strong> kantakir<strong>ja</strong>n pitäminenmaassamme kasvatettavista hevosroduista sekä koulutus-, järjestö- <strong>ja</strong> julkaisutoiminta.Suomen Hippoksen alaiset hevos<strong>ja</strong>lostusliitot edistävät toiminnallaan hevoskasvatusta <strong>ja</strong>- <strong>ja</strong>lostusta alueellaan sekä parantavat hevostalouden tunnettavuutta. Hevos<strong>ja</strong>lostusliitto<strong>ja</strong>on 16. www.hevos<strong>ja</strong>lostusliitot.fi <strong>ja</strong> www.hippos.fiTotopelit Suomessa järjestää Hippoksen tytäryhtiö Fintoto Oy. www.toto.fiSuomen Ratsasta<strong>ja</strong>inliitto ry, SRLRatsastusurheilun keskusjärjestö edistää ratsastusta yleisenä urheilu- <strong>ja</strong> lii<strong>kunta</strong>kasvatusmuotona,koordinoi ratsastuskilpailu<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> kehittää maamme ratsastuksenopetusta <strong>ja</strong> valmennusta.Kahdeksan alue<strong>ja</strong>ostoa organisoi <strong>ja</strong> toteuttaa liiton toimintaa paikallistasolla.www. ratsastus.fiSuomen Hevosenomistajien Keskusliitto ry, SHKLvalvoo jäsenenä olevien hevosenomista<strong>ja</strong>yhdistysten keskusliittona hevosenomistajienyleisiä <strong>ja</strong> yhteisiä etu<strong>ja</strong>. Alueyhdistyksiä on 11. www.shkl.netKuva: Petri Volanen<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong> 123
Maa- <strong>ja</strong> elintarviketalouden tutkimuskeskus, MTT/HevostalousMTT Maa- <strong>ja</strong> elintarviketalouden tutkimuskeskus tekee hevosiin <strong>ja</strong> hevostalouteen liittyväämonitieteistä tutkimusta eri yksiköissään. MTT:n kotieläintuotannon tutkimukseenkuuluva hevostutkimusyksikkö si<strong>ja</strong>itsee Ypäjällä, jossa annetaan myös alan neuvontaa <strong>ja</strong>järjestetään koulutus- <strong>ja</strong> kurssipalvelu<strong>ja</strong>. MTT:ssä hevosalan tutkimusta tehdään hevostenruokinnasta, hyvinvoinnista, lisääntymisestä sekä ympäristöön <strong>ja</strong> alan yritystoimintaanliittyvistä teemoista. MTT yhdistyy Metlan, RKTL:n <strong>ja</strong> Tiken tilastopalveluiden kanssaLuonnonvarakeskukseksi 1.1.2015. www.mtt.fi, www.luonnonvarakeskus.fiHippolis – Hevosalan osaamiskeskus ryHippolis on hevosalan yhteistyöorganisaatio, joka edistää alan verkostoitumista, osaamistasekä yrittäjyyttä jo olemassa olevaa osaamista <strong>ja</strong> uutta tietoa hyödyntäen. Hippolisjärjestää kursse<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> a<strong>ja</strong>nkohtaisseminaare<strong>ja</strong> sekä julkaisee erilaisia julkaisu<strong>ja</strong>. Hippolishallinnoi <strong>ja</strong> toteuttaa hevosalan kehittämishankkeita <strong>ja</strong> Suomen Hevosurheilumuseon toimintaa.www.hippolis.fiHevosopisto Oyon yleishyödyllinen osakeyhtiö, jonka päätehtävä on tarjota hevosalan ammatillista perus-,<strong>ja</strong>tko- <strong>ja</strong> täydennyskoulutusta. Koulutuksen lisäksi se järjestää kilpailu<strong>ja</strong> sekä koulutus-<strong>ja</strong> valmennustapahtumia <strong>ja</strong> tarjoaa maksullisia palvelu<strong>ja</strong>, muun muassa nuortenhevosten koulutusta <strong>ja</strong> erilaisia lyhytkursse<strong>ja</strong> alan ammattilaisille <strong>ja</strong> harrastajille. Hevosopistotoimii alan tutkintojen <strong>ja</strong> koulutuksen kehittäjänä yhteistyössä opetus- <strong>ja</strong> kulttuuriministeriön,alan kotimaisen <strong>ja</strong> kansainvälisen oppilaitosverkoston <strong>ja</strong> työelämän tahojenkanssa. www.hevosopisto.fiSEY Suomen Eläinsuojeluyhdistysten liitto ryon vuodesta 1901 eläinsuojelutyötä tehnyt Suomen suurin eläinsuojelujärjestö <strong>ja</strong> eläinsuojelunasiantunti<strong>ja</strong>. SEYn toimialaan kuuluvat kaikki eläinlajit <strong>ja</strong> liiton toiminta kattaakoko maan. SEY toteuttaa käytännön eläinsuojelutyötä 40 paikallisyhdistyksen <strong>ja</strong> noin100 vapaaehtoisen eläinsuojeluvalvo<strong>ja</strong>n <strong>ja</strong> -neuvo<strong>ja</strong>n voimin. www.sey.fiProAgria-keskuksetProAgria-keskusten toimialana on maaseudun <strong>ja</strong> maaseutuelinkeinojen kehittämiseenliittyvät neuvonta- <strong>ja</strong> asiantunti<strong>ja</strong>palvelut yrittäjille. Palvelu<strong>ja</strong> tarjoaa kuusitoista alueellistasuomenkielistä <strong>ja</strong> neljä ruotsinkielistä ProAgria-keskusta. Keskukset tarjoavat sekäalkaville että toimiville hevosyrittäjille johtamisen <strong>ja</strong> yrityssuunnittelun palvelu<strong>ja</strong>, tuotannonneuvontapalvelu<strong>ja</strong> (kasvinviljely, ruokinta, työkäyttö, hevosten hyvinvointi) sekärakennus- <strong>ja</strong> ympäristösuunnittelua (rakennussuunnittelu, salaojitus, jätevesien käsittely).www.proagria.fiMaa- <strong>ja</strong> metsätaloustuotta<strong>ja</strong>in keskusliitto MTK ryon maataloustuottajien, metsänomistajien <strong>ja</strong> muiden maaseutuyrittäjien valtakunnallinenammatti- <strong>ja</strong> etujärjestö, joka toimii paikallisesti, alueellisesti, valtakunnallisesti <strong>ja</strong> kansainvälisesti.MTK:oon kuuluu 14 alueellista MTK-liittoa <strong>ja</strong> 7 metsänomistajien liittoa. PaikallistenMTK-yhdistysten <strong>ja</strong> alueellisten metsänomistajien liittojen kautta MTK:ssa onkaikkiaan noin noin 150 000 jäsentä. www.mtk.fi124 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
HAMKon monialainen ammattikorkeakoulu. Biotalouden koulutus- <strong>ja</strong> tutkimuskeskus kouluttaanuoria <strong>ja</strong> aikuisia <strong>ja</strong> on mukana maaseudun kehittämisessä. Maaseutuelinkeinojen koulutusohjelmanalaisuudessa Mustialassa toimii hevostalouden suuntautumisvaihtoehto.www.hamk.fiSuomen Hevostietokeskus rySuomen Hevostietokeskus ry on hevosalan neuvonnan <strong>ja</strong> koulutuksen kehittämisyksikkö.Hevostietokeskus tarjoaa neuvonta-, koulutus-, suunnittelu- <strong>ja</strong> tutkimuspalvelu<strong>ja</strong>. Hevostietokeskusmyös tuottaa <strong>ja</strong> välittää uutta tietoa sekä seuraa alan kotimaista <strong>ja</strong> kansainvälistäkehitystä. www.hevostietokeskus.fiMuita keskeisiä hevosalan toimijoita:Ratsu<strong>ja</strong>lostusliitto ryToiminnan päätarkoituksena on kehittää suomalaisen puoliveriratsun (FWB) kasvatus- <strong>ja</strong><strong>ja</strong>lostustyötä, tukea jäsenten toimintaa <strong>ja</strong> edistää heidän taito<strong>ja</strong>an hevosten kasvattajina.Ratsu<strong>ja</strong>lostusliitto on kaikkien puoli- <strong>ja</strong> täysveristen ratsuhevosten kasvattajien <strong>ja</strong> harrastajienoma rotujärjestö. www.ratsu<strong>ja</strong>lostusliitto.fiSuomen Ravivalmenta<strong>ja</strong>t ryon päätoimenaan ravivalmennusta harjoittavien ammattilaisten järjestö. Yhdistys toimiiyhdessä Hippoksen, Fintoton <strong>ja</strong> Suomen Hevosenomistajien Keskusliiton kanssa valtiovaltaan<strong>ja</strong> julkishallintoon liittyvissä asioissa. www.ravivalmenta<strong>ja</strong>t.fiRaviradatRavikilpailu<strong>ja</strong> järjestetään Suomessa 43 raviradalla. Maakunnallisia keskusrato<strong>ja</strong> on 19, jotkayhdessä maan pääradan, Vermon, kanssa järjestävät valtaosan vuosittain ajettavastava<strong>ja</strong>asta 600 ravitapahtumasta. Vuosittain raveihin osallistuu 7 500 hevosta hevosta sekä2 000 oh<strong>ja</strong>sta<strong>ja</strong>a. www.raviradat.fiHevosalan ammatilliset oppilaitoksetYhteensä 10 oppilaitosta kouluttaa hevostalouden perustutkintoon <strong>ja</strong> osa oppilaitoksistatarjoaa myös ammatti- tai erikoisammattitutkintokoulutusta. Lisäksi tarjolla on useita hevosalantäydennys- <strong>ja</strong> lisäkoulutuksia.Hevoshankkeitaon käynnissä eri puolilla maata. Hankkeissa voi olla esimerkiksi koulutus- <strong>ja</strong> kurssipäiviä,opintoretkiä tai reittikartoituksia. Monissa tapauksissa hanke on saanut rahoitusta ELYkeskustentai paikallisten Leader-toimintaryhmien kautta EU-osarahoitteisista maaseutuohjelmista.www.ely-keskus.fi <strong>ja</strong> www.mavi.fiLisäksi on useita rotuyhdistyksiä <strong>ja</strong> sato<strong>ja</strong> paikallisia ratsastus- <strong>ja</strong> hevosystäväinseuro<strong>ja</strong>.<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong> 125
Nautaeläinten merkitsemis- <strong>ja</strong> rekisteröintiopasEviran ohje 15421/01Keskeisiä viranomaistaho<strong>ja</strong>:Maa- <strong>ja</strong> metsätalousministeriö, MMMHevosten tautivalvontaan, tuontiin <strong>ja</strong> vientiin, eläinsuojeluun <strong>ja</strong> lääkitsemiseen liittyvät asiatkuuluvat maa- <strong>ja</strong> metsätalousministeriön elintarvike- <strong>ja</strong> terveysosastolle, muut hevostalouteenliittyvät asiat maatalousosastolle. Maa- <strong>ja</strong> metsätalousministeriö hallinnoi myösvedonlyönnistä hevoskilpailuissa valtion osuutena saatujen varojen käyttöä. www.mmm.fiMaaseutuvirasto MAVIvastaa viljelijätukien sekä maaseudun yritys- <strong>ja</strong> hanketukien toimeenpanosta. www.mavi.fiElintarviketurvallisuusvirasto EviraElintarviketurvallisuusvirasto Eviran toiminnan päämääränä on varmistaa tutkimuksella<strong>ja</strong> valvonnalla elintarvikkeiden turvallisuutta <strong>ja</strong> laatua sekä kasvien <strong>ja</strong> eläinten terveyttä.www.evira.fiAluehallintovirastot AVI:tovat valtionhallinnon alueorganisaatioita. Eläintensuojelun valvonnasta vastaavat eläinlääkärittyöskentelevät aluehallintovirastoissa. Yli kuuden täysikasvuisen hevosen pidosta ontehtävä ilmoitus ilmoitus AVI:in, <strong>ja</strong> mm kaupallisiin hevoskuljetuksiin liittyvät kuljetusluvat<strong>ja</strong> pätevyystodistukset myöntää AVI. www.avi.fiElinkeino-, liikenne- <strong>ja</strong> ympäristökeskukset, ELY-keskuksetovat valtionhallinnon alueorganisaatioita. ELY-keskuksesta saa neuvoa esimerkiksi maatilakauppojen,maatilojen sekä pienyritysten investointien rahoituksesta tai maanhankinnastasekä erilaisista kehittämishankkeista. ELY-keskus huolehtii viljelijöille maksettavienEU:n <strong>ja</strong> kansallisten tuotanto- <strong>ja</strong> investointitukien hallinnoinnista <strong>ja</strong> valvonnasta. AlueellisiaELY-keskuksia on 15. www.ely-keskus.fi126 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>
<strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong> 127
128 <strong>Hevoset</strong> <strong>ja</strong> <strong>kunta</strong> – ra<strong>ja</strong>pinto<strong>ja</strong>