HYVINVOINTIVALTIO NUMEROINA - Eva
HYVINVOINTIVALTIO NUMEROINA - Eva
HYVINVOINTIVALTIO NUMEROINA - Eva
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
FAKTA<br />
hyvinvointivaltio<br />
<strong>NUMEROINA</strong>
Kustantaja: Taloustieto Oy<br />
Painopaikka: Yliopistopaino, Helsinki 2011<br />
ISBN 978-951-628-515-6<br />
2
Esipuhe<br />
Hyvinvointivaltion tuntevat kaikki, mutta tuskin kukaan osaa määritellä sitä tyhjentävästi.<br />
Tämä kirjanen hahmottaa hyvinvointivaltiota sen keskeisten tunnuslukujen kautta. Se antaa indeksilukuina nopean<br />
ja monipuolisen kuvan siitä, mihin hyvinvointivaltion pitkä kaari on kehittynyt vuodesta 1975, jolloin suomalainen<br />
hyvinvointiprojekti oli saavuttanut ”täysi-ikäisyytensä” ja lähti nopeaan kasvuun.<br />
Usein kuulee väitettävän, että suomalainen hyvinvointiyhteiskunta on ”ajettu alas”. Tämän analyysin valossa niin ei<br />
näyttäisi olevan – hyvinvointivaltioon käytetyt rahat ja inhimilliset resurssit ovat edelleen varsin mittavat.<br />
Luvut sinänsä eivät kerro esimerkiksi siitä, että vaadittujen palveluiden ala laajenee ja syvenee koko ajan. Ne eivät<br />
automaattisesti kerro tuotettujen palvelujen laadusta, mutta antavat hyvän kuvan julkisten menojen määrän mittakaavasta<br />
ja kehityssuunnasta. Julkisyhteisöjen menojen ja henkilöstön määrien lisäksi mukana on ympäristön tilaa<br />
ja yleistä onnellisuutta kuvaavia sarjoja, jotta muistaisimme että elämää ei saa koskaan mahtumaan tilastoihin.<br />
Nämä graafit antavat selkeitä argumentteja eduskuntavaalien keskusteluun vuonna 2011, mutta myös pohdintaan<br />
ja väittelyyn vaalien jälkeen. Toivottavasti ne osaltaan parantavat yhteiskunnallisen ja talouspoliittisen keskustelumme<br />
tasoa ja antavat tilastollista selkänojaa debatteihin, tupailtoihin ja eduskunnan puhujapönttöön.<br />
Teoksen luvut on koonnut tutkija Hannu Kaseva Elinkeinoelämän Tutkimuslaitoksesta, jolle lämpimät kiitokset.<br />
Helsingissä 14. helmikuuta 2011<br />
Matti Apunen<br />
Johtaja<br />
EVA<br />
1
Sisältö<br />
Julkisen sektorin osuus taloudesta<br />
Kuvio 1. Julkiset menot tehtävittäin 1980-2009 4<br />
Kuvio 2. Julkisten menojen pääerien määrän kehitys 1975-2009 5<br />
4<br />
Julkisen sektorin työllisyys<br />
Kuvio 3. Julkisyhteisöjen työvoiman kehitys 1975-2009 6<br />
Kuvio 4. Julkisen ja yksityisen sektorin työlliset 1950-2010 7<br />
Kuvio 5. Julkisyhteisöjen ja yritysten työvoiman kehitys 1975-2009 8<br />
Kuvio 6. Julkisyhteisöjen osuus työllisyydestä autonomian ajalta tähän päivään 1860-2010 9<br />
Kuvio 7. Työllisyyden kehitys keskeisissä julkisissa hyvinvointipalveluissa sekä yleishallinnossa 1975-2009 10<br />
6<br />
Julkiset kulutusmenot<br />
Kuvio 8. ”Yövartijavaltion” kulutusmenojen määrän kehitys 1975-2009 11<br />
Kuvio 9. Keskeisten julkisten palveluiden kulutusmenojen määrän kehitys 1975-2009 12<br />
Kuvio 10. Julkisen terveydenhuollon kulutusmenojen määrän kehitys 2002-2009 13<br />
Kuvio 11. Julkisten sosiaalipalvelujen kulutusmenojen määrän kehitys 2002-2009 14<br />
Kuvio 12. Koulutuksen kulutusmenojen määrän kehitys 2002-2009 15<br />
Kuvio 13. Julkisten kulttuuri- ja liikuntapalveluiden kulutusmenojen määrän kehitys 2002-2009 16<br />
Kuvio 14. Julkisten asumis- ja yhdyskuntapalveluiden kulutusmenojen määrän kehitys 1975-2009 17<br />
Kuvio 15. Julkisten elinkeinopalveluiden kulutusmenojen määrän kehitys 1975-2009 18<br />
Kuvio 16. Paljonko julkisyhteisöjen hallinto maksaa? 19<br />
2<br />
11
Tulonsiirrot ja tuet 20<br />
Kuvio 17. Eläkemenojen määrän kehitys 1975-2009 20<br />
Kuvio 18. Sairausvakuutusmenojen ja luontoismuotoisten tulonsiirtojen määrän kehitys 1975-2009 21<br />
Kuvio 19. Työttömyysturvamenojen määrän kehitys 1975-2009 22<br />
Kuvio 20. Perusturvan määrän kehitys 1975-2009 23<br />
Kuvio 21. Julkisyhteisöjen korkomenojen ja ulkomaille maksettujen tulonsiirtojen määrän kehitys 1975-2009 24<br />
Kuvio 22. Elinkeinotukien sekä julkisyhteisöjen bruttoinvestointien määrän kehitys 1975-2009 25<br />
Veroaste ja muita indikaattoreita 26<br />
Kuvio 23. Kokonaisveroaste 1975-2009 26<br />
Kuvio 24. Kotitalouksien tulonmuodostus tuloluokittain vuonna 2008 27<br />
Kuvio 25. Pienituloisen väestön osuus Suomessa, Ruotsissa ja EU:ssa 28<br />
Kuvio 26. Valtiovallan antamien säädösten määrät 1950-2000-luvuilla 29<br />
Kuvio 27. Suomen kasvihuonekaasupäästöt asukasta kohti 1990-2009 30<br />
Kansainvälistä vertailua 31<br />
Kuvio 28. YK:n inhimillisen kehityksen indeksi (HDI) 1980-2010 31<br />
Kuvio 29. Julkiset menot suhteessa bruttokansantuotteeseen Suomessa, Ruotsissa ja EU:ssa 1995-2009 32<br />
Kuvio 30. Julkiset kulutusmenot suhteessa bruttokansantuotteeseen Suomessa, Ruotsissa ja EU:ssa 1995-2009 33<br />
Kuvio 31. Julkiset investointimenot suhteessa bruttokansantuotteeseen Suomessa, Ruotsissa ja EU:ssa 1995-2009 34<br />
Kuvio 32. Julkiset tulonsiirrot suhteessa bruttokansantuotteeseen Suomessa, Ruotsissa ja EU:ssa 1995-2009 35<br />
Kuvio 33. Suomalaisten tyytyväisyys omaan elämäänsä vuonna 2009 36<br />
3
Kuvio 1.<br />
Julkiset menot tehtävittäin<br />
1980-2009 (% BKT:sta)<br />
Vuonna 2009 julkisten menojen<br />
osuus Suomen bruttokansantuotteesta<br />
oli 56 prosenttia. Lukuja<br />
tulkittaessa on kuitenkin syytä huomioida,<br />
että Suomen bruttokansantuote<br />
aleni kyseisenä vuonna lähes<br />
8 prosenttia.<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
70 %<br />
60 %<br />
50 %<br />
40 %<br />
30 %<br />
20 %<br />
10 %<br />
0 %<br />
Sosiaali- ja terveyspalvelut Opetus- ja kulttuuripalvelut<br />
Muut julkinen kulutus Tulonsiirrot kotitalouksille<br />
Tukipalkkiot Investoinnit<br />
Korkomenot Muut menot 55,9 %<br />
40,2 %<br />
11,80 %<br />
6,80 %<br />
5,00 %<br />
48,2 % 48,3 %<br />
15,70 % 17,80 %<br />
6,80 % 6,70 %<br />
5,70 % 5,10 %<br />
6,40 % 8,50 % 8,30 %<br />
20,90 %<br />
8,10 %<br />
5,70 %<br />
11,10 %<br />
1980 1990 2000 2009<br />
Julkisen sektorin osuus taloudesta<br />
4
Kuvio 2.<br />
Julkisten menojen pääerien määrän kehitys<br />
1975-2009 (indeksi, 1975=100)<br />
400<br />
350<br />
300<br />
250<br />
200<br />
Tulonsiirrot<br />
Kulutusmenot<br />
Muut menot<br />
BKT<br />
Tulonsiirtojen pääerät ovat kotitalouksien<br />
saamat sosiaalietuudet ja<br />
avustukset. Muut menot sisältävät<br />
mm. valtion velan korkomenot,<br />
kehitysavun ja EU-jäsenmaksut sekä<br />
julkiset investoinnit. Muiden menojen<br />
voimakas kasvu vuosina 1992-<br />
1995 johtui valtion maksamasta<br />
pankkituesta.<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
150<br />
100<br />
1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2009<br />
Julkiset menot v. 2009 (mrd. eur)<br />
Kulutusmenot 43,28<br />
Tulonsiirrot 36,26<br />
Muut menot 16,78<br />
Yhteensä 96,32<br />
5<br />
Julkisen sektorin osuus taloudesta
Kuvio 3.<br />
Julkisyhteisöjen työvoiman kehitys<br />
1975-2009 (indeksi, 1975=100)<br />
Paikallishallintoon kuuluvat kunnat,<br />
kuntayhtymät sekä lääni- ja maakuntahallinto.<br />
Sosiaaliturvarahastoja<br />
ovat mm. Kansaneläkelaitos,<br />
työeläkelaitokset sekä työttömyyskassat.<br />
Valtion henkilöstön<br />
määrän alentumista 1990-luvun<br />
alun jälkeen selittävät mm. tiettyjen<br />
toimintojen yhtiöittämiset (esim.<br />
Posti, Tele, VR). Vastaavia yhtiöittämisiä<br />
on tapahtunut runsaasti myös<br />
kunnissa.<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
Työllisiä vuonna 2009 (hlö)<br />
200<br />
180<br />
160<br />
140<br />
120<br />
Paikallishallinto<br />
Julkisyhteisöt<br />
Sosiaaliturvarahastot<br />
Valtio<br />
Paikallishallinto 457 800<br />
Valtio 144 600<br />
Sosiaaliturvarahastot 10 100<br />
Julkisyhteisöt 612 500<br />
100<br />
1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2009<br />
Julkisen sektorin työllisyys<br />
6
Kuvio 4.<br />
Julkisen ja yksityisen sektorin työlliset<br />
1950-2010 (milj. henkeä)<br />
2,5<br />
2,0<br />
Yksityinen työllisyys (vasen asteikko)<br />
Julkinen työllisyys (oikea asteikko)<br />
1,0<br />
0,8<br />
Julkisen sektorin työllisyys on nelinkertaistunut<br />
1950-luvun alusta.<br />
Yksityinen sektori puolestaan työllistää<br />
tänään vähemmän ihmisiä<br />
kuin tuolloin.<br />
1,5<br />
0,6<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
1,0<br />
0,4<br />
0,5<br />
0,2<br />
Työllisiä vuonna 2010 (milj. hlö)<br />
0,0<br />
0,0<br />
1950 1960 1970 1980 1990 2000 2010<br />
Yksityinen työllisyys 1,83<br />
Julkinen työllisyys 0,62<br />
Vuoden 2010 luvut ovat arvioita.<br />
7<br />
Julkisen sektorin työllisyys
Kuvio 5.<br />
Julkisyhteisöjen ja yritysten työvoiman kehitys<br />
1975-2009 (indeksi, 1975=100)<br />
Julkisen sektorin työllisyys on kasvanut<br />
65 prosenttia vuodesta 1975,<br />
yritysten työllisyys on pysynyt likimain<br />
ennallaan. Siinä, missä vuonna<br />
1975 yrityksissä työskenteli noin 5<br />
työntekijää jokaista julkisen sektorin<br />
palveluksessa olevaa kohti, on sama<br />
suhdeluku nyt noin 2,3. Muita työnantajia<br />
Suomessa ovat kotitaloudet,<br />
kolmas sektori (mm. yhdistykset ja<br />
säätiöt), vakuutus- ja rahoituslaitokset<br />
sekä asuntoyhteisöt.<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
180<br />
160<br />
140<br />
120<br />
100<br />
Julkisyhteisöt<br />
Työlliset yhteensä<br />
Yritykset<br />
Työllisiä vuonna 2009 (hlö)<br />
Yritykset 1 425 700<br />
Julkisyhteisöt 612 500<br />
Muut 419 700<br />
Työlliset yhteensä 2 457 900<br />
80<br />
60<br />
1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2009<br />
Julkisen sektorin työllisyys<br />
8
Kuvio 6.<br />
Julkisyhteisöjen osuus työllisyydestä autonomian ajalta<br />
tähän päivään 1860-2010 (%)<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
25,3 %<br />
Kansantalouden tilinpidon mukaan<br />
julkisyhteisöt työllistävät yli<br />
600 000 suomalaista, yli neljänneksen<br />
työllisistä. Julkisyhteisöjen työntekijämäärä<br />
riippuu kuitenkin siitä,<br />
mitä julkiseen toimintaan katsotaan<br />
kuuluvan ja mitä tilastoa käytetään<br />
Työssäkäyntitilaston mukaan julkinen<br />
sektori työllistää pitkälti yli<br />
700 000 suomalaista. Tämä luku<br />
sisältää mm. valtioenemmistöisten<br />
osakeyhtiöiden n. 70 000 työllistä.<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito ja Hjerppe (1988).<br />
5<br />
0<br />
1860 1880 1900 1920 1940 1960 1980 2000<br />
9<br />
Julkisen sektorin työllisyys
Kuvio 7.<br />
Työllisyyden kehitys keskeisissä julkisissa hyvinvointipalveluissa<br />
sekä yleishallinnossa 1975-2009 (indeksi, 1975=100)<br />
Työvoiman määrä keskeisissä<br />
hyvinvointipalveluissa (sosiaali-,<br />
terveys,- ja koulutuspalvelut) on<br />
kaksinkertaistunut vuodesta 1975.<br />
Sosiaalipalveluissa henkilöstö on<br />
miltei kolminkertaistunut, terveydenhuollossa<br />
kasvua on 80 ja koulutuksessa<br />
60 prosenttia vuodesta<br />
1975).<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
300<br />
250<br />
200<br />
Sosiaalipalvelut<br />
Terveydenhuolto<br />
Koulutus<br />
Hallinto<br />
Työllisiä vuonna 2009 (hlö)<br />
150<br />
Hallinto 173 900<br />
Terveydenhuolto 142 300<br />
Koulutus 130 400<br />
Sosiaalipalvelut 116 200<br />
100<br />
1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2009<br />
Julkisen sektorin työllisyys<br />
10
Kuvio 8.<br />
”Yövartijavaltion” kulutusmenojen määrän kehitys<br />
1975-2009 (indeksi, 1975=100)<br />
240<br />
220<br />
200<br />
180<br />
160<br />
140<br />
Yleishallinto<br />
Puolustus<br />
Yleinen järjestys ja turvallisuus<br />
BKT<br />
Hyvinvointivaltionkin ydin on ”yövartijavaltio”,<br />
joka huolehtii sisäisestä<br />
järjestyksestä, ulkoisesta turvallisuudesta<br />
ja ylläpitää yhteiskunnan<br />
perusrakennetta, johon sisältyvät<br />
yleinen hallinto sekä yksilön oikeudet<br />
turvaava oikeuslaitos. Vuonna<br />
2009 näihin tehtäviin liittyvät<br />
kulutusmenot olivat 9,7 mrd. eur,<br />
hieman alle 6 prosenttia BKT:sta.<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
120<br />
Kulutusmenot v. 2009 (mrd. eur)<br />
100<br />
1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2009<br />
Yleishallinto 4,82<br />
Puolustus 2,72<br />
Yleinen järj. ja turv. 2,20<br />
11<br />
Julkiset kulutusmenot
Kuvio 9.<br />
Keskeisten julkisten palveluiden kulutusmenojen määrän kehitys<br />
1975-2009 (indeksi, 1975=100)<br />
Keskeiset julkisyhteisöjen tarjoamat<br />
peruspalvelut ovat kasvaneet kokonaistuotantoa<br />
nopeammin.<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
400<br />
350<br />
300<br />
Sosiaalipalvelut<br />
Terveyspalvelut<br />
Koulutus<br />
BKT<br />
250<br />
200<br />
Kulutusmenot v. 2009 (mrd. eur)<br />
150<br />
Terveyspalvelut 10,92<br />
Koulutus 8,48<br />
Sosiaalipalvelut 8,16<br />
100<br />
1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2009<br />
Julkiset kulutusmenot<br />
12
Kuvio 10.<br />
Julkisen terveydenhuollon kulutusmenojen määrän kehitys<br />
2002-2009 (indeksi, 2002=100)<br />
125<br />
120<br />
115<br />
110<br />
Terveyspalvelut yhteensä<br />
Perusterveydenhuolto<br />
Hammashuolto, neuvola, psykologipalv.<br />
Erikoissairaanhoito<br />
Kulutusmenojen määrän kehityksen<br />
tarkastelu (kuvio) aliarvioi esimerkiksi<br />
erikoissairaanhoidon menojen<br />
kehitystä, sillä sairaaloiden tiettyjen<br />
toimintojen (esim. laboratoriot,<br />
kuvantaminen) yhtiöittämiset ovat<br />
alentaneet kulutusmenoja. Nämä<br />
ovat korvautuneet julkisen sektorin<br />
muilla tulonsiirroilla, jotka tulevat<br />
esiin kokonaismenojen tasolla.<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
105<br />
Kulutusmenot v. 2009 (mrd. eur)<br />
100<br />
2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009<br />
Perusterveydenhuolto 4,75<br />
Erikoissairaanhoito 4,46<br />
Hammashuolto, ym. 1,71<br />
Terveyspalvelut yht. 10,92<br />
13<br />
Julkiset kulutusmenot
Kuvio 11.<br />
Julkisten sosiaalipalvelujen kulutusmenojen määrän kehitys<br />
2002-2009 (indeksi, 2002=100)<br />
Sosiaalipalvelujen suurimmat menoerät<br />
ovat lasten päivähoito ja vanhusten<br />
palvelut ja laitoshoito. Vanhuuspalveluiden<br />
kulutusmenojen määrän<br />
viimeaikaista laskua selittää osaltaan<br />
enenevä siirtyminen palveluasumiseen.<br />
Tämä vähentää kuntien kulutusmenoja,<br />
mutta lisää erityyppisiä tulonsiirtoja.<br />
Muut sosiaalipalvelut sisältävät<br />
mm. vammaisten, huostaanotettujen,<br />
maahanmuuttajien, asunnottomien ja<br />
päihderiippuvaisten hoitomenot.<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
140<br />
130<br />
120<br />
110<br />
Sosiaalipalvelut yhteensä<br />
Muut<br />
Lapset<br />
Vanhukset<br />
Kulutusmenot v. 2009 (mrd. eur)<br />
100<br />
Lapset 2,55<br />
Vanhukset 1,16<br />
Muut 4,45<br />
Sosiaalipalvelut yht. 8,16<br />
90<br />
2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009<br />
Julkiset kulutusmenot<br />
14
Kuvio 12.<br />
Koulutuksen kulutusmenojen määrän kehitys<br />
2002-2009 (indeksi, 2002=100)<br />
108<br />
104<br />
100<br />
Korkeakoulujen menoissa mukana<br />
ammattikorkeakoulut. Niitä on yhtiöitetty<br />
vuodesta 2004 lähtien. Tämä on<br />
vähentänyt kuntien kulutusmenoja,<br />
mutta kasvattanut vastaavasti tulonsiirtoja<br />
ammattikorkeakouluille.<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
96<br />
92<br />
88<br />
Koulutus yhteensä<br />
Muu koulutus (aikuiskoulutus, ym.)<br />
Ylä- ja keskiaste<br />
Esi- ja ala-aste<br />
Korkeakoulut (ml. ammattikorkea)<br />
2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009<br />
Kulutusmenot v. 2009 (mrd. eur)<br />
Keskiaste 4,05<br />
Esi- ja alakoulu 2,06<br />
Korkeakoulut 1,85<br />
Muu koulutus 0,52<br />
Koulutus yhteensä 8,48<br />
15<br />
Julkiset kulutusmenot
Kuvio 13.<br />
Julkisten kulttuuri- ja liikuntapalveluiden kulutusmenojen määrän<br />
kehitys 2002-2009 (indeksi, 2002=100)<br />
Kasvava osa kulttuuri- ja liikuntapalveluiden<br />
tarjonnasta hoidetaan<br />
voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen<br />
toimesta.<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
108<br />
104<br />
Taide, kulttuuri, liikunta yhteensä<br />
Museot, teatterit, työväenopistot ym.<br />
Urheiluhallit ja -kentät, liikuntapaikat<br />
Kirjastot ym.<br />
100<br />
Kulutusmenot v. 2009 (mrd. eur)<br />
96<br />
Museot, teatterit, ym. 0,68<br />
Urheiluhallit, ym. 0,45<br />
Kirjastot, ym. 0,17<br />
Taide, kulttuuri, ym. yht. 1,29<br />
92<br />
2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009<br />
Julkiset kulutusmenot<br />
16
Kuvio 14.<br />
Julkisten asumis- ja yhdyskuntapalveluiden kulutusmenojen<br />
määrän kehitys 1975-2009 (indeksi, 1975=100)<br />
300<br />
250<br />
200<br />
Asuminen ja yhdyskuntasuunnittelu<br />
Asuminen ja yhdyskuntasuunnittelu (kokonaismenot)<br />
BKT<br />
Kuntien yhdyskuntasuunnittelun<br />
kulutusmenot ovat pudonneet<br />
1990-luvulta alkaen, koska mm.<br />
kunnat yhtiöittivät liiketoimintojaan<br />
(esim. energia- ja vesihuolto).<br />
Myös kuntien vuokra-asuntojen<br />
ylläpitoa ja tuotantoa on yhtiöitetty.<br />
Kokonaismenotarkastelussa (katkoviiva)<br />
nämä menot ovat jatkaneet<br />
kasvuaan.<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
150<br />
100<br />
1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2009<br />
Kulutusmenot v. 2009 (mrd. eur)<br />
Asuminen 0,30<br />
Yhdyskunta ja ympäristö 0,31<br />
17<br />
Julkiset kulutusmenot
Kuvio 15.<br />
Julkisten elinkeinopalveluiden kulutusmenojen määrän kehitys<br />
1975-2009 (indeksi, 1975=100)<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
240<br />
220<br />
200<br />
Julkinen liikenne<br />
Elinkeinopalvelut<br />
BKT<br />
180<br />
160<br />
140<br />
Kulutusmenot v. 2009 (mrd. eur)<br />
Julkinen liikenne 2,60<br />
Elinkeinopalvelut 1,47<br />
120<br />
100<br />
1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2009<br />
Julkiset kulutusmenot<br />
18
Kuvio 16.<br />
Paljonko julkisyhteisöjen hallinto maksaa?<br />
(% julkisyhteisöjen palkkamenoista vuosina 2002-2009)<br />
20<br />
15<br />
10<br />
Muut<br />
Palvelut elinkeinoelämälle<br />
Sosiaalipalvelut<br />
5<br />
Terveydenhuolto<br />
Koulutuspalvelut<br />
Yleishallinto<br />
0<br />
2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009<br />
Yleinen käsitys on, että julkisyhteisöjen<br />
hallinnon menojen osuus<br />
on noin 5-10 prosenttia niiden<br />
kokonaismenoista. Julkisen hallinnon,<br />
tutkimuksen ja suunnittelutoimintojen<br />
palkka menojen osuus<br />
kaikista julkisyhteisöjen maksamista<br />
palkoista oli 18.6 prosenttia vuonna<br />
2009. Valtaosa näistä palkkakuluista<br />
muodostuu valtion keskushallinnossa<br />
ja sen virastoissa sekä laitoksissa.<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
19 Julkiset kulutusmenot
Kuvio 17.<br />
Eläkemenojen määrän kehitys<br />
1975-2009 (indeksi, 1975=100)<br />
Valtion eräiden toimintojen yhtiöittämisen<br />
seurauksena työntekijöitä<br />
on siirtynyt muihin eläkejärjestelmiin,<br />
mikä selittää osaltaan valtion<br />
eläkemenojen määrän muita työeläkeluokkia<br />
hitaampaa kasvua. Kansaneläkkeen<br />
määrän vaatimatonta<br />
kehitystä selittää kansaneläkkeen<br />
työeläkevähenteisyys (mitä suurempi<br />
henkilön työeläke on, sitä vähemmän<br />
hän saa kansaneläkettä).<br />
Lähteet: KELA, KEVA ja Valtiokonttori ja<br />
Tilastokeskus, kansantalouden tilinpito.<br />
1 200<br />
1 000<br />
800<br />
600<br />
400<br />
Eläkkeet yhteensä<br />
Kuntien eläkkeet<br />
Yksityisen sektorin eläkkeet<br />
Valtion eläkkeet<br />
Kansaneläkkeet<br />
Menot vuonna 2009 (mrd. eur)<br />
Yks. sektorin eläkkeet 11,47<br />
Valtion eläkkeet 3,63<br />
Kuntien eläkkeet 3,16<br />
Kansaneläkkeet 3,14<br />
Eläkkeet yhteensä 21,40<br />
200<br />
0<br />
1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2009<br />
Tulonsiirrot ja tuet<br />
20
Kuvio 18.<br />
Sairausvakuutusmenojen ja luontoismuotoisten tulonsiirtojen<br />
määrän kehitys 1975-2009 (indeksi, 1975=100)<br />
700<br />
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
Luontoismuotoiset tulonsiirrot<br />
Sairausvakuutus<br />
BKT<br />
Eräs nopeimmin kasvaneista tulonsiirtojen<br />
luokista koostuu luontoismuotoisista<br />
sosiaalisista tulonsiirroista,<br />
joka muodostuu tietyistä<br />
hyvinvointivaltion tarjoamista,<br />
saajalleen maksuttomista tai alihinnoiteilluista<br />
palveluista ja tavaroista.<br />
Tällaisia ovat mm. sairausvakuutuskorvaukset<br />
hoidoista ja lääkkeistä,<br />
sairaaloiden omat lääkemenot,<br />
äitiyspakkaukset, alihinnoitellut<br />
kuljetuspalvelut, jne.<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
100<br />
1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2009<br />
Menot vuonna 2009 (mrd. eur)<br />
Luontois.muot. tulonsiir. 4,53<br />
Sairausvakuutus 3,83<br />
21<br />
Tulonsiirrot ja tuet
Kuvio 19.<br />
Työttömyysturvamenojen määrän kehitys<br />
1975-2009 (indeksi, 1975=100)<br />
Työttömyysturvamenot käsittävät<br />
sekä ansiosidonnaisen työttömyysturvan<br />
että työmarkkinatuen.<br />
1990-luvun alun laman myötä<br />
työttömyysturvamenot räjähtivät ja<br />
ovat pysyneet korkealla tasolla.<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
4 000<br />
3 000<br />
2 000<br />
Työttömyysturva (vasen asteikko)<br />
BKT (oikea asteikko)<br />
240<br />
220<br />
200<br />
180<br />
160<br />
1 000<br />
140<br />
120<br />
Menot vuonna 2009 (mrd. eur)<br />
Työttömyysturva 3,12<br />
0<br />
1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2009<br />
100<br />
Tulonsiirrot ja tuet<br />
22
Kuvio 20.<br />
Perusturvan määrän kehitys<br />
1975-2009 (indeksi, 1975=100)<br />
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
Lapsilisät, opintotuki, asumistuki<br />
Toimeentulotuki<br />
BKT<br />
Muut perusturvan menot käsittävät<br />
mm. sotilasvammakorvaukset, perhe-eläkkeet,<br />
rintamasotilasetuudet,<br />
sotilasavustukset, elatustuen, vammaisturvan<br />
sekä maahanmuuttajien<br />
erityistuen.<br />
Lapsilisien voimakas kasvu johtuu<br />
vuoden 1995 uudistuksesta, jossa<br />
luovuttiin verotuksen lapsivähennyksestä<br />
ja korotettiin lapsilisien<br />
tasoa.<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
Menot vuonna 2009 (mrd. eur)<br />
100<br />
1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2009<br />
Lapsilisät ym. 2,66<br />
Toimeentulotuki 0,59<br />
Muut 0,91<br />
23<br />
Tulonsiirrot ja tuet
Kuvio 21.<br />
Julkisyhteisöjen korkomenojen ja ulkomaille maksettujen<br />
tulonsiirtojen määrän kehitys 1975-2009 (indeksi, 1975=100)<br />
Siirrot ulkomaille ovat kohonneet<br />
mm. Suomen EU-jäsenmaksujen<br />
ja kehitysapumenojen kasvun seurauksena.<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
2 500<br />
2 000<br />
1 500<br />
Siirrot ulkomaille<br />
Korkomenot<br />
BKT<br />
1 000<br />
500<br />
Menot vuonna 2009 (mrd. eur)<br />
Korkomenot 2,42<br />
Siirrot ulkomaille 2,16<br />
0<br />
1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2009<br />
Tulonsiirrot ja tuet<br />
24
Kuvio 22.<br />
Elinkeinotukien sekä julkisyhteisöjen bruttoinvestointien määrän<br />
kehitys 1975-2009 (indeksi, 1975=100)<br />
240<br />
220<br />
200<br />
180<br />
160<br />
140<br />
120<br />
100<br />
Investoinnit<br />
Tukipalkkiot<br />
BKT<br />
Tukipalkkiot sisältävät yritysten ja<br />
elinkeinoharjoittajien saamat tuotantotukipalkkiot<br />
ja suorat yritystuet.<br />
Suomen EU-jäsenyys muutti<br />
maatalouden tukijärjestelmää, mikä<br />
näkyi tukipalkkioiden jyrkkänä<br />
pudotuksena vuoden 1995 jälkeen.<br />
Nykyään keskeinen osa maataloustuista<br />
maksetaan suoraan EU:n<br />
budjetista.<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
Menot v. 2009 (mrd. eur)<br />
80<br />
1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2009<br />
Investoinnit 4,74<br />
Tukipalkkiot 2,49<br />
– josta t&k 0,51<br />
25<br />
Tulonsiirrot ja tuet
Kuvio 23. Kokonaisveroaste 1975-2009<br />
Kokonaisveroaste kuvaa maksettujen<br />
verojen ja sosiaalivakuutusmaksujen<br />
suhdetta bruttokansantuotteeseen.<br />
Veroasteessa ei huomioida<br />
myönnettyjä verotukia eikä mm.<br />
lasten päivähoidosta, vanhusten<br />
palveluista sekä terveydenhuollosta<br />
perittyjä palvelumaksuja.<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
48<br />
46<br />
44<br />
42<br />
40<br />
43,1 %<br />
38<br />
36<br />
34<br />
1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005<br />
Veroaste ja muita indikaattoreita<br />
26
Kuvio 24. Kotitalouksien tulonmuodostus tuloluokittain vuonna 2008<br />
(1 000 euroa kotitaloutta kohden)<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
-20<br />
Saadut tulonsiirrot<br />
Ansio- ja pääomatulot<br />
Maksetut tulonsiirrot (välittömät verot ja sos.turvamaksut)<br />
Käytettävissä olevat tulot<br />
Suurituloisimpaan kymmenykseen<br />
kuuluvat kotitaloudet maksoivat<br />
vuonna 2008 lähes kolmanneksen<br />
(32 %) ja kaksi ylintä tuloluokkaa<br />
yhdessä noin puolet (48 %) kotitalouksien<br />
maksamista välittömistä<br />
veroista (ml. sosiaaliturvamaksut).<br />
Pienituloisten saamat tulonsiirrot<br />
muodostuvat ensisijaisesti perustoimeentuloturvasta.<br />
Suurituloisten<br />
tulonsiirrot ovat lähinnä lapsilisiä<br />
sekä ansiosidonnaisia etuuksia<br />
(mm. työttömyysturva ja sairauspäivärahat).<br />
Lähde: Tilastokeskus, kansantalouden<br />
tilinpito.<br />
-40<br />
I<br />
II<br />
III IV V VI VII VIII IX<br />
Tulodesiilit<br />
X<br />
27<br />
Veroaste ja muita indikaattoreita
Kuvio 25. Pienituloisen väestön osuus Suomessa, Ruotsissa ja EU:ssa (%)<br />
Kotitalousväestöön kuuluvien pienituloisuus<br />
määritellään kotitalouden<br />
tulojen perusteella suhteessa<br />
keskivertokotitalouden tuloihin.<br />
Kotitalous on pienituloinen, mikäli<br />
sen käytettävissä olevat tulot jäävät<br />
pienemmiksi kuin 60 prosenttia<br />
keskituloisen kotitalouden käytettävissä<br />
olevista tuloista. Tällä mittarilla<br />
suomalaisista kotitalouksista pienituloisia<br />
oli vuonna 2009 Eurostatin<br />
mukaan 13,8 prosenttia, Tilastokeskuksen<br />
mukaan 13,1 prosenttia.<br />
Lähde: Eurostat.<br />
Pienituloisia kotital. v. 2009 (%)<br />
Suomi 13,8<br />
Ruotsi 13,3<br />
EU-15 16,1<br />
18<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
EU-15<br />
Suomi<br />
Ruotsi<br />
1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009<br />
Veroaste ja muita indikaattoreita<br />
28
Kuvio 26.<br />
Valtiovallan antamien säädösten määrät<br />
1950-2000-luvuilla (keskimäärin vuodessa, arvio)<br />
1600<br />
1200<br />
800<br />
705<br />
1 054<br />
1 174<br />
1 532<br />
1 444<br />
Yksi mittari, joka kertoo valtion<br />
lisääntyneestä toiminnasta on<br />
valtiovallan vuosittain antamien<br />
säädösten määrä, joka on miltei<br />
kolminkertaistunut puolessa<br />
vuosisadassa. Vuosina 1991-1995<br />
säädöstuotanto oli poikkeuksellisen<br />
voimakasta mm. 1990-luvun alun<br />
lamasta ja EU-jäsenyydestä johtuen.<br />
Lähde: Finlex, valtion säädöstietopankki.<br />
560<br />
400<br />
0<br />
1950-luku 1960-luku 1970-luku 1980-luku 1990-luku 2000-luku<br />
29<br />
Veroaste ja muita indikaattoreita
Kuvio 27.<br />
Suomen kasvihuonekaasupäästöt asukasta kohti<br />
1990-2009 (tonnia CO 2<br />
-ekv.)<br />
Päästöt hiilidioksiditonnia vastaavina<br />
määrinä (CO 2<br />
-ekv), ilman maankäytön,<br />
maankäytön muutoksen ja<br />
metsätalouden aiheuttamaa poistumaa.<br />
Kasvihuonekaasuihin kuuluu<br />
hiilidioksidin lisäksi viisi muuta<br />
kaasua tai kaasuryhmää. Paljolti<br />
taantumasta johtuen Suomen kasvihuonekaasupäästöt<br />
alittivat vuonna<br />
2009 ns. Kioton tavoitetason.<br />
Lähde: Tilastokeskus.<br />
17<br />
16<br />
15<br />
14<br />
13<br />
12<br />
1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008<br />
Veroaste ja muita indikaattoreita<br />
30
Kuvio 28. YK:n inhimillisen kehityksen indeksi (HDI) 1980-2010<br />
0,95<br />
0,90<br />
0,85<br />
0,80<br />
0,75<br />
Norja<br />
Ruotsi<br />
Suomi<br />
Tanska<br />
HDI mittaa maan kehitystä kolmella<br />
inhimillisen kehityksen perusulottuvuudella.<br />
Ne ovat pitkä ja terve elämä,<br />
koulutus sekä riittävä elintaso.<br />
HDI koostuu kolmesta muuttujasta,<br />
jotka ovat odotettavissa oleva elinikä,<br />
saavutettu koulutustaso sekä<br />
ostovoimakorjattu, henkeä kohden<br />
laskettu bruttokansantulo.<br />
Lähde: UNDP.<br />
Sijaluku HDI:ssä vuonna 2010<br />
0,70<br />
OECD Norja 1<br />
Ruotsi 9<br />
1980 1990 2000 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Suomi 16<br />
Tanska 19<br />
31 Kansainvälistä vertailua
Kuvio 29.<br />
Julkiset menot suhteessa bruttokansantuotteeseen<br />
Suomessa, Ruotsissa ja EU:ssa 1995-2009 (% BKT:sta)<br />
Suomessa julkisten menojen bruttokansantuoteosuus<br />
oli vuonna<br />
2009 Ruotsia korkeampi ja kasvoi<br />
hieman muuta Eurooppaa nopeammin.<br />
Osaltaan tämä johtui siitä, että<br />
tuolloinen taantuma oli Suomessa<br />
monia muita maita syvempi, mutta<br />
Suomen trendi on ollut kasvava<br />
koko 2000-luvun ajan.<br />
Lähde: Euroopan komissio.<br />
70<br />
65<br />
60<br />
55<br />
Suomi<br />
Ruotsi<br />
EU-17<br />
Julkiset menot/BKT v. 2009 (%)<br />
Suomi 55,3<br />
Ruotsi 54,5<br />
EU-17 49,4<br />
50<br />
45<br />
1995 2000 2005 2009<br />
Kansainvälistä vertailua<br />
32
Kuvio 30.<br />
Julkiset kulutusmenot suhteessa bruttokansantuotteeseen<br />
Suomessa, Ruotsissa ja EU:ssa, 1995-2009 (% BKT:sta)<br />
30<br />
28<br />
26<br />
Suomi<br />
Ruotsi<br />
EU-17<br />
Viime vuosikymmenellä julkisten<br />
kulutusmenojen osuus bruttokansantuotteesta<br />
kääntyi nousuun<br />
niin Suomessa kuin muuallakin<br />
Euroopassa.<br />
Lähde: Euroopan komissio.<br />
24<br />
22<br />
20<br />
18<br />
1995 2000 2005 2009<br />
Kulutusmenot/BKT v. 2009 (%)<br />
Suomi 25,1<br />
Ruotsi 27,8<br />
EU-17 22,1<br />
33 Kansainvälistä vertailua
Kuvio 31.<br />
Julkiset investointimenot suhteessa bruttokansantuotteeseen<br />
Suomessa, Ruotsissa ja EU:ssa, 1995-2009 (% BKT:sta)<br />
Lähde: Euroopan komissio.<br />
4,5<br />
4,0<br />
Suomi<br />
Ruotsi<br />
EU-17<br />
3,5<br />
3,0<br />
Investointimenot/BKT v. 2009 (%)<br />
Suomi 2,8<br />
Ruotsi 3,6<br />
EU-17 2,8<br />
2,5<br />
2,0<br />
1995 2000 2005 2009<br />
Kansainvälistä vertailua<br />
34
Kuvio 32.<br />
Julkiset tulonsiirrot suhteessa bruttokansantuotteeseen<br />
Suomessa, Ruotsissa ja EU:ssa, 1995-2009 (% BKT:sta)<br />
22<br />
21<br />
20<br />
19<br />
18<br />
Suomi<br />
Ruotsi<br />
EU-17<br />
Vuonna 1995 suuren laman jäljet<br />
näkyivät vielä Suomessa ja Ruotsissa<br />
tulonsiirtomenojen suurena<br />
osuutena bruttokansantuotteesta.<br />
Seurannut nopea talouskasvu<br />
vähensi näiden menojen osuutta<br />
nopeasti. 2000-luvun mittaan<br />
tulonsiirtojen osuus bruttokansantuotteesta<br />
kääntyi jälleen hitaaseen<br />
kasvuun.<br />
Lähde: Euroopan komissio.<br />
17<br />
16<br />
1995 2000 2005 2009<br />
Tulonsiirrot/BKT v. 2009 (%)<br />
Suomi 18,2<br />
Ruotsi 16,3<br />
EU-17 17,7<br />
35 Kansainvälistä vertailua
Kuvio 33. Suomalaisten tyytyväisyys omaan elämäänsä vuonna 2009<br />
Prosenttiosuus kansalaisista, jotka<br />
ilmoittivat kyselyhetkellä olevansa<br />
hyvin tyytyväisiä elämäänsä. Kansainvälisissä<br />
onnellisuusvertailuissa<br />
suomalaiset ovat lähes poikkeuksetta<br />
olleet maailman onnellisimpien<br />
kansojen joukossa.<br />
Lähteet: OECD Factbook 2010: Economic,<br />
Environmental and Social Statistics /World<br />
Gallup Survey.<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
OECD keskiarvo, 63.4<br />
85.9<br />
20<br />
0<br />
Kiina<br />
Intia<br />
Unkari<br />
Viro<br />
Indonesia<br />
Venäjä<br />
Slovakia<br />
Turkki<br />
Etelä-Afrikka<br />
Puola<br />
Portugali<br />
Etelä-Korea<br />
Slovenia<br />
Japani<br />
Kreikka<br />
Espanja<br />
Chile<br />
Ranska<br />
Italia<br />
Saksa<br />
Tsekki<br />
Brasilia<br />
Meksiko<br />
Islanti<br />
Luxemburg<br />
Iso-Britannia<br />
Irlanti<br />
Yhdysvallat<br />
Israel<br />
Itävalta<br />
Australia<br />
Belgia<br />
Uusi-Seelanti<br />
Sveitsi<br />
Kanada<br />
Ruotsi<br />
Norja<br />
Suomi<br />
Tanska<br />
Hollanti<br />
Kansainvälistä vertailua<br />
36
Aineisto ja lähteet<br />
Julkiset menot tehtävittäin 1990-2009 saatu kansantalouden tilinpidosta. Julkiset menot vuosina 1975-1989 on<br />
saatu kansantalouden tilipidon sektoritiedoista.<br />
Julkiset kulutusmenot tehtäväluokittain 1975-1989 saatu ketjuttamalla ne uusien 1990 käyttöönotettujen tehtäväluokkien<br />
mukaiseksi.<br />
Luontoismuotoiset sosiaalietuudet vuosina 1975-1995 on saatu kansantalouden tilipidon sektoritiedoista.<br />
Kulutusmenot deflatoitu julkisen kulutuksen hintaindeksillä ja kaikki muut erät kuluttajahintaindeksillä.<br />
Työttömyysturva, toimeentulotuki, asumistuki, sairausvakuutusetuudet vuosina 1975-1995 saatu Kansantalouden<br />
tilinpidosta.<br />
Eläkemenot vuosina 1975-1995 on kerätty ETK:n, Kelan, Kuntien eläkevakuutuksen ja Valtiokonttorin tilastoista.<br />
Kuvioiden 4 ja 6 datat on laskenut Rolf Maury. Kuvion 6 aikasarjan vanhimmat havainnot teoksesta Hjerppe, Riitta<br />
(1988): Suomen talous 1860-1985, Kasvu ja rakennemuutos. Suomen Pankki.
hyvinvointivaltio <strong>NUMEROINA</strong><br />
Kuinka paljon resursseja käytämme hyvinvointivaltion ylläpitoon? Miten<br />
panostukset yhteiseen hyvään ovat muuttuneet yli vuosikymmenten?<br />
Kirjanen hahmottaa hyvinvointivaltiota sen keskeisten tunnuslukujen<br />
kautta. Se antaa kattavan, nopean ja monipuolisen kuvan siitä, kuinka<br />
hyvinvointivaltion pitkä kaari on kehittynyt vuodesta 1975 tähän päivään.<br />
ISBN 978-951-628-515-6<br />
17.2.2011