Ulkomaankaupan pankkipalvelut
Ulkomaankaupan pankkipalvelut
Ulkomaankaupan pankkipalvelut
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
OSUUSPANKIT- OKO<br />
<strong>Ulkomaankaupan</strong> <strong>pankkipalvelut</strong>
<strong>Ulkomaankaupan</strong> <strong>pankkipalvelut</strong>
Kirjoittajat:<br />
Lasse Aarto, Mirja Fonck,<br />
Anneli Junttila, Päivi Jääskeläinen, Soile Sillanpää,<br />
Juha-Pekka Laitinen, Helena Nissinen,<br />
Kyllikki Pankakoski, Ritva Takalo<br />
Graafinen suunnittelu ja painotyö:<br />
Oy Edita Ab, Helsinki 2002<br />
ISBN 951-863-026-7<br />
2
Sisällysluettelo<br />
ESIPUHE ............................................................................................... 7<br />
KAUPPASOPIMUS – SUHTEEN PERUSTA .................................. 9<br />
Kauppasopimuksen sisältö ................................................................ 9<br />
Toimituslausekkeet (INCOTERMS) ............................................ 9<br />
Maksuehdon määrittely .................................................................. 9<br />
Maksutavat ....................................................................................... 10<br />
ULKOMAANKAUPAN MAKSUTAVAT ........................................ 11<br />
Yleistä .................................................................................................... 11<br />
Toimeksiantojen välittäminen ........................................................ 11<br />
Arvopäiväkäytäntö .......................................................................... 11<br />
Kurssikäytäntö ................................................................................ 11<br />
Kulukäytäntö ................................................................................... 11<br />
MAKSUMÄÄRÄYKSET JA SHEKIT ............................................... 12<br />
Maksumääräys ..................................................................................... 12<br />
Maksumääräys tuontikaupassa ....................................................... 12<br />
OKOBANK-payment .................................................................... 12<br />
Maksumääräys vientikaupassa........................................................ 12<br />
IBAN – International Bank Account Number ............................ 12<br />
Ulkomainen shekki ............................................................................. 13<br />
SWIFT-shekki .................................................................................. 13<br />
Shekki ............................................................................................... 13<br />
Shekki tuontikaupassa..................................................................... 13<br />
Shekki vientikaupassa...................................................................... 14<br />
Shekin periminen ............................................................................. 14<br />
DOKUMENTTI- ELI ASIAKIRJAMAKSUT ................................... 15<br />
Perittävä ................................................................................................ 15<br />
3
Maksutapalausekkeet ...................................................................... 15<br />
Vientiperittävä.................................................................................. 15<br />
Tuontiperittävä ................................................................................ 17<br />
Perittävän kustannukset .................................................................. 17<br />
Remburssi ............................................................................................. 19<br />
Remburssin perusominaisuudet ..................................................... 19<br />
Remburssin erityislajit .................................................................... 20<br />
Vientiremburssi................................................................................ 20<br />
Remburssiasiakirjat ......................................................................... 22<br />
Tuontiremburssi .............................................................................. 24<br />
Katettu vai kattamaton .................................................................... 24<br />
Remburssin kustannukset............................................................... 24<br />
CASH MANAGEMENT –PALVELUT ULKOMAANKAUPPAA<br />
KÄYVILLE YRITYKSILLE ................................................................... 25<br />
Palvelut Suomessa............................................................................... 26<br />
Tilit ja maksujen kerääminen .......................................................... 26<br />
OP-yritystili ................................................................................ 26<br />
Konsernitili.................................................................................. 26<br />
OP-valuuttatili ........................................................................... 26<br />
Määräaikainen OP-valuuttasijoitustili .................................... 26<br />
Ennakkotiedot saapuvista valuuttamaksuista ......................... 26<br />
Maksaminen kotimaiselta tililtä................................................ 26<br />
Palvelut ulkomailla .............................................................................. 26<br />
OKOn palvelut Ruotsissa............................................................... 26<br />
UniCash -palvelut Euroopassa ...................................................... 27<br />
Muiden yhteistyöpankkien palvelut................................................. 28<br />
Maksutoimeksianto ulkomaiseen pankkiin................................... 28<br />
ULKOMAANKAUPAN RAHOITUS .............................................. 29<br />
Yleistä .................................................................................................... 29<br />
Lyhytaikainen valuuttamääräinen rahoitus .................................... 29<br />
Lyhytaikainen valuuttaluotto ......................................................... 29<br />
Rahoituslimiitti ................................................................................ 30<br />
Vientiremburssisaatavan diskonttaus............................................. 30<br />
Forfaiting .......................................................................................... 30<br />
Vientisaatavien rahoitus .................................................................... 32<br />
4
Käyttöpääomarahoitus .................................................................... 32<br />
Tunne ostajasi................................................................................... 32<br />
Hallitse riski ..................................................................................... 33<br />
Hyödy raportoinnista ..................................................................... 33<br />
Peri tehokkaasti ............................................................................... 33<br />
Palvelun hinnoittelu ........................................................................ 33<br />
Pitkäaikainen valuuttamääräinen rahoitus ..................................... 34<br />
Valuuttaluotto .................................................................................. 34<br />
Ostajaluotot ..................................................................................... 34<br />
Valuuttaluoton kustannukset ja riskit ............................................. 35<br />
PANKKITAKAUS / PANKKITAKUU ULKOMAANKAUPASSA 36<br />
Pankkitakaus......................................................................................... 36<br />
Pankkitakuu .......................................................................................... 36<br />
Suora pankkitakaus tai toimeksiantotakaus .................................. 36<br />
Vientikauppaan liittyviä takauksia ................................................. 38<br />
Tarjoustakaus – Bid Bond, Tender Guarantee ........................ 38<br />
Toimitustakaus – Performance Bond/Guarantee .................... 38<br />
Ennakkomaksutakaus – Advance/Repayment/Downpayment<br />
Guarantee/Bond ........................................................................ 38<br />
Vastuu/takuuajan takaus – Maintenance Guarantee, Warranty<br />
Period Guarantee, Retention Money Bond ............................. 38<br />
Tuontikauppaan liittyviä takauksia ................................................ 38<br />
Takaukset kauppahinnan maksamisen vakuudeksi ................ 38<br />
Vekselitakaus eli avaali .............................................................. 38<br />
Muita takauksia................................................................................ 39<br />
Tullitakaus ........................................................................................ 39<br />
Sovellettava laki ............................................................................... 39<br />
Takaushakemus ................................................................................ 39<br />
Takaukseen perustuvat maksuvaatimukset ................................... 40<br />
Takauksen kustannukset ................................................................. 40<br />
FINNVERAN VIENTITAKUUT ....................................................... 41<br />
Yleistä ............................................................................................... 41<br />
Rahoitustakuu .................................................................................. 41<br />
Ostajaluottotakuu ........................................................................... 41<br />
Luottoriskitakuu ............................................................................. 42<br />
Investointitakuu .............................................................................. 42<br />
Vastatakuu ........................................................................................ 42<br />
Remburssitakuu ............................................................................... 42<br />
5
RISKEILTÄ SUOJAUTUMINEN ULKOMAANKAUPASSA ....... 43<br />
Yleistä .................................................................................................... 43<br />
Valuuttakurssiin vaikuttavia tekijöitä .............................................. 43<br />
Riskit ...................................................................................................... 43<br />
Kurssiriski ........................................................................................ 43<br />
Taseriski ............................................................................................ 44<br />
Transaktioriski ................................................................................. 44<br />
Taloudellinen riski ........................................................................... 44<br />
Korkoriski ........................................................................................ 44<br />
Kurssiriskin hallinta ............................................................................ 44<br />
Valuuttapositiolaskelma .................................................................. 44<br />
Yrityksen sisäiset (operatiiviset) suojautumiskeinot ................... 45<br />
Matching eli valuuttamääräisten tulojen ja menojen<br />
yhteensovittaminen ......................................................................... 45<br />
Maksurytmin muuttaminen............................................................ 45<br />
Valuuttavirtojen hajauttaminen ...................................................... 45<br />
Valuuttaklausuulit ........................................................................... 45<br />
Sopimusvaluutan valinta ................................................................. 45<br />
Sopimus Euroina ............................................................................. 45<br />
Ulkoiset suojautumiskeinot eli finanssisuojaukset ....................... 45<br />
Valuuttatilit ...................................................................................... 45<br />
Valuuttamääräinen luotto ............................................................... 45<br />
Termiinikauppa ................................................................................ 45<br />
Valuuttafutuuri ................................................................................ 46<br />
Koron- ja valuutanvaihtosopimus (valuuttaswap) ....................... 46<br />
Valuuttaoptio ................................................................................... 46<br />
Korkoriskiltä suojautuminen ............................................................ 46<br />
Korkotermiini .................................................................................. 46<br />
Koronvaihtosopimus ...................................................................... 47<br />
Yrityksen valuuttahallinta .................................................................. 47<br />
UNICO-PANKKIRYHMÄ ................................................................. 49<br />
OKO BANK ULKOMAILLA ............................................................ 50<br />
LIITE: INCOTERMS 2000 –LAUSEKKEET .................................... 52<br />
6
Rahoituspalvelut jatkuvien haasteiden edessä<br />
Rahoituspalvelut<br />
jatkuvien haasteiden edessä<br />
Kansainvälisen kilpailun mahdollisuudet ja uhkatekijät<br />
koskettavat jatkuvasti laajemmin sekä<br />
yksittäisiä yrityksiä että kokonaisia kansantalouksia.<br />
Suomalaisten yritysten kannalta on tärkeää,<br />
kuinka EU:n talous- ja rahaliitto kehittyy.<br />
Entistä tiiviimpi taloudellinen yhteisö, jonka<br />
piirissä on käytössä yhteinen raha, merkitsee<br />
uusia mahdollisuuksia kehittää edelleen eurooppalaisia<br />
markkinoita ja taloudellisen kilpailun<br />
eri muotoja. Se muuttaa yritysten ja toimialojen<br />
rakenteita ja sen myötä muotoutuvat<br />
myös eurooppalaisten kuluttajien tottumukset<br />
ja vaatimukset.<br />
Suomen taloudellinen lähiympäristö kehittyy<br />
nopeasti myös idän ja etelän suunnilla. Suomalaiset<br />
yritykset ovat löytäneet uusia markkinoita<br />
näiltä alueilta, toisaalta myös yritysten<br />
tuonti on voimakkaassa kasvussa.<br />
EU:n rahaliiton myötä pankkipalveluiden<br />
tarjonta saa uusia, entistä kehittyneempiä<br />
muotoja mm. pääomamarkkinoilla. Sekä yritysten<br />
että yksityishenkilöiden kannalta riskit<br />
ja rajoitteet vähenevät niiden liiketoimien osalta,<br />
jotka tapahtuvat euro-alueen maissa. Toisaalta<br />
kehittyvien markkinoiden maa- ja poliittiset<br />
riskit ovat korostuneet.<br />
Ulkomaantoimintojen riskien hallinta ei rajoitu<br />
ainoastaan ulkomaankauppaan. Yrityksen<br />
perustaminen ulkomaille tai yrityksen ostaminen<br />
sekä sen rahoitus ja siihen liittyvät pääomansiirrot<br />
vaativat omaa erityistä ammattitaitoa<br />
ja osaamista. Korko-, valuutta- ym. taseriskien<br />
hallinta edellyttää kaikkien ajanmukaisten<br />
rahoituspalvelutuotteiden saatavuutta.<br />
Osuuspankkiryhmälle on tärkeää kehittää<br />
jatkuvasti ammattitaitoaan ja asiantuntemustaan<br />
sekä tehostaa palvelukykyään. Osuuspankit kilpailevat<br />
entistä enemmän samoilla markkinoilla<br />
Euroopan suurimpien pankkien kanssa. Tämän<br />
vuoksi tuotteidemme laadun ja toimintamme<br />
tehokkuuden on oltava kilpailukykyisiä.<br />
Tässä julkaisussa esitellään osuuspankkiryhmän<br />
tarjoamat keskeiset ulkomaankaupan palvelut.<br />
Tuotekuvaukset auttavat hahmottamaan<br />
eri palvelutuotteiden käyttötarkoitukset, niiden<br />
ominaisuudet riskien, kustannusten tai vastapuolen<br />
soveltaman käytännön mukaisesti. Julkaisun<br />
tavoitteena on kannustaa yrityksiä ulkomaankaupan<br />
rahavirtojen mahdollisimman<br />
rationaaliseen hoitoon sekä parempaan riskienhallintaan.<br />
Vastaukset näihin löytyvät joko paikallisesta<br />
osuuspankista tai OKOsta.<br />
Helena Walldén<br />
Johtokunnan jäsen<br />
OKO Osuuspankkien Keskuspankki Oyj<br />
7
Kauppasopimus – suhteen perusta<br />
Kauppasopimus – suhteen perusta<br />
KAUPPASOPIMUKSEN SISÄLTÖ<br />
Hyvin neuvoteltu ja laadittu kauppasopimus<br />
on tärkein ulkomaankaupan tukipylväistä. Jo<br />
ennen tarjouksen tekemistä kannattaa olla yhteydessä<br />
asiantuntijoihin esimerkiksi Finprossa,<br />
kauppakamareissa ja pankeissa, jotta sopimuksen<br />
kaikkia yksityiskohtia tulisi tarkasteltua<br />
ajoissa.<br />
Kauppasopimuksissa käytettävä muoto<br />
vaihtelee sekä maittain että toimialoittain. On<br />
tärkeää, että sopimus sisältää kaikki oleelliset<br />
asiat riittävän tarkasti ja yksiselitteisesti määriteltynä.<br />
Alla lueteltujen seikkojen lisäksi sopimuksessa<br />
on huomioitava kaikki esimerkiksi<br />
myytävästä tuotteesta, kohdemaasta ja erityisolosuhteista<br />
johtuvat erityiskysymykset.<br />
Muistilista kauppasopimuksen sisällöstä:<br />
– kaupan kohde; kohteen tarkempi määrittely<br />
ja rajaus sekä mm. pakkausta ja laatua<br />
koskevat seikat<br />
– kauppahinta<br />
– omistusoikeus ja sen siirtyminen<br />
– toimitusaika ja -lauseke (Incoterms 2000)<br />
– maksuehdot ja maksutapa<br />
– myyjän antama takuu<br />
– sopimusvelvoitteiden laiminlyönnin seuraukset<br />
– sopimuksesta vapautumisperusteet<br />
– sopimuksen voimaansaattaminen<br />
– riitaisuuksien ratkaiseminen; sovellettava<br />
laki ja riidat ratkaiseva tuomioistuin<br />
Toimituslausekkeet (Incoterms)<br />
Kansainvälisen kauppakamarin, ICC:n, toimituslausekkeita<br />
käytetään kaupan osapuolten<br />
tavara-, toimenpide- ja kustannusvastuun määrittämiseen<br />
kuljetettaessa tavaroita maasta toiseen.<br />
INCOTERMS 2000 -lausekkeet ovat liitteenä.<br />
ICC:n julkaisu no 560 sisältää INCO-<br />
TERMS-lausekkeet yksityiskohtaisine tulkintoineen.<br />
Maksuehdon määrittely<br />
Hyvin suunnitellusta kauppasopimuksesta<br />
käyvät ilmi tavaran ominaisuuksiin ja toimitustapaan<br />
liittyvien yksityiskohtien lisäksi myös<br />
maksuehtoihin liittyvät asiat. Mitä paremmat<br />
maksuehdot yritys pystyy tarjoamaan, sitä paremmassa<br />
asemassa se on sellaiseen kilpailijaan<br />
nähden, joka ei pysty niissä joustamaan.<br />
Ostajan luottokelpoisuus, aiempi maksukäyttäytyminen,<br />
kauppasuhteen kesto, eri maiden<br />
erilaiset valuutta- ja lisenssimääräykset sekä<br />
vakiintuneet kauppatavat vaikuttavat maksuehtoihin.<br />
Mikäli kyseessä on hankevienti tai arvokas<br />
tai tilauksesta valmistettava tavara, maksuehdon<br />
yksiselitteisyyteen ja maksutavan turvaavuuteen<br />
on kiinnitettävä erityistä huomiota.<br />
Ostajan luottokelpoisuustekijöiden lisäksi<br />
myös ostajan maahan kohdistuva maariski on<br />
syytä ottaa huomioon maksuehdoista sovittaessa.<br />
Maariski jaetaan poliittiseen ja taloudelliseen<br />
riskiin. Poliittisella riskillä tarkoitetaan<br />
maan halua kunnioittaa ja hoitaa sitoumuksiaan.<br />
Poliittisen riskin toteutumisen seurauksena<br />
9
Kauppasopimus – suhteen perusta<br />
maassa sijaitseva kauppakumppani ei vastaa<br />
sopimuksenmukaisista velvoitteistaan (esimerkiksi<br />
valuutansiirron rajoittaminen, omaisuuden<br />
kansallistaminen, sota tai muu levottomuus).<br />
Taloudellisella riskillä tarkoitetaan maan<br />
kykyä hoitaa sitoumuksiaan ja hankkia ulkomaista<br />
velkaa. Eri maihin kohdistuvista riskeistä<br />
saa tietoa mm. pankeista ja Finnverasta.<br />
Maksutavat<br />
Maksutavat voidaan jaotella seuraavasti:<br />
– maksumääräykset<br />
– shekit<br />
– perittävät<br />
– remburssit<br />
Maksuehdosta sovittaessa on ratkaistava seuraavat<br />
seikat:<br />
– maksuvaluutta ja maksettava määrä<br />
– maksun ajankohta; maksuaika esimerkiksi<br />
90 päivää laivauspäivästä<br />
– maksupaikka<br />
– mahdolliset alennukset<br />
– viivästysseuraamukset (mm. mahdollisen<br />
yliaikakoron laskutapa)<br />
– maksutapa; lisäksi esimerkiksi tarkat remburssiohjeet<br />
vaadittavine asiakirjoineen<br />
– pankkikuluista sopiminen; yleisin käytäntö<br />
on se, että kumpikin osapuoli maksaa<br />
oman maansa pankkikulut<br />
Toimialan kauppatapa, maksuajan järjestäminen,<br />
maksun saamisen varmuus, nopeus, kustannukset<br />
ja myyjän riskinottohalukkuus ratkaisevat<br />
käytettävän maksutavan. Maksutavoista<br />
lisää alkaen s. 11.<br />
10
<strong>Ulkomaankaupan</strong> maksutavat<br />
<strong>Ulkomaankaupan</strong> maksutavat<br />
YLEISTÄ<br />
Toimeksiantojen välittäminen<br />
SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial<br />
Telecommunication) on pankkien sähköinen<br />
tiedonsiirtoverkko, joka on turvallinen<br />
ja nopea maksujen ja muiden sanomien välittäjä.<br />
Arvopäiväkäytäntö<br />
Ulkomaisella arvopäivällä tarkoitetaan päivää,<br />
jolloin lähettäjäpankin oikeus määrätä maksusta<br />
lakkaa ja vastaanottajapankin oikeus alkaa.<br />
Maksun lähettävä pankki määrittelee kullekin<br />
maksulle ulkomaisen arvopäivän.<br />
Ulkomaan maksuissa noudatetaan yleensä<br />
kansainvälistä käytäntöä, jolloin maksajan<br />
pankki hyvittää varat toimeksiannon vastaanottavalle<br />
pankille kahden pankkipäivän kuluttua<br />
toimeksiannon veloittamisesta maksajan tililtä.<br />
Yleensä saajan pankki hyvittää varat saajan<br />
tilille arvopäivää seuraavana pankkipäivänä.<br />
Maksun hyvittämiseen saajan tilille kuluva<br />
aika riippuu kuitenkin maa- ja pankkikohtaisista<br />
käytännöistä.<br />
14.8.1999 voimaantulleen tilisiirtolain mukaan<br />
maksajan pankki on velvollinen toimittamaan<br />
ns. ETA-maksun saajan pankille viiden<br />
pankkipäivän kuluessa toimeksiannon veloittamisesta<br />
maksajan tililtä. Saajan pankin on<br />
puolestaan hyvitettävä varat saajan tilille viimeistään<br />
seuraavana pankkipäivänä. ETAmaksuilla<br />
tarkoitetaan ETA-maiden (EU-maat,<br />
Islanti, Liechtenstein, Norja) välisiä näiden<br />
maiden kansallisen rahan tai euron määräisiä ja<br />
vasta-arvoltaan enintään 50.000 euron suuruisia<br />
maksuja.<br />
Kurssikäytäntö<br />
Muiden valuuttojen kuin euron osalta lasketaan<br />
tulevan maksun vasta-arvo valuutan ostokurssiin,<br />
lähtevän maksun vasta-arvo myyntikurssiin.<br />
Maksuissa joiden vasta-arvo on yli 33.000<br />
euroa, , käytetään kuitenkin aina maksuhetken<br />
markkinakursseja. Poikkeuksena ovat maksut,<br />
joissa veloitetaan tai hyvitetään saman valuutan<br />
määräistä valuuttatilejä; niissä käytetään laskennallisena<br />
kurssina keskikurssia.<br />
Kulukäytäntö<br />
Maksumääräyksessä voidaan valita 3 eri tapaa<br />
maksaa pankkikulut: OUR, BEN ja SHA.<br />
OUR – maksaja maksaa sekä lähettäjä- että<br />
vastaanottajapankin kulut<br />
SHA – maksun lähettäjä ja maksun vastaanottaja<br />
maksavat oman pankkinsa kulut<br />
BEN – maksun saaja maksaa sekä lähettäjä-<br />
että vastaanottajapankin kulut<br />
11
Maksumääräykset ja shekit<br />
Maksumääräykset ja shekit<br />
Maksumääräys ja shekki sopivat ulkomaankaupan<br />
maksutavoiksi silloin, kun osapuolet tuntevat<br />
toisensa eikä maariskiä ole. Niitä voidaan<br />
käyttää ennakkomaksuihin sekä maksettaessa<br />
tavaran toimituksen jälkeen. Ne ovat myös<br />
edullisia vaihtoehtoja, koska pankki toimii vain<br />
maksun välittäjänä eikä ota valvontaansa tai<br />
haltuunsa tavaraan oikeuttavia asiakirjoja.<br />
MAKSUMÄÄRÄYS<br />
Maksumääräys on kotimaisen tilisiirron vastine.<br />
Se perustuu maksajan pankille antamaan<br />
toimeksiantoon välittää maksu saajalle peruuttamattomasti,<br />
ehdoitta ja rajoituksitta. Maksumääräyksiin<br />
sovelletaan lähtevien ja saapuvien<br />
ulkomaanmaksujen yleisiä ehtoja, joita on saatavissa<br />
Osuuspankkien konttoreista.<br />
Maksumääräys tuontikaupassa<br />
Täsmällinen tieto saajan pankkiyhteydestä on<br />
maksun nopeuden kannalta erittäin tärkeätä.<br />
Oikean vaihtoehdon valinta tuontilaskuun<br />
merkityistä monista pankkiyhteyksistä on viisasta<br />
tehdä yhdessä pankin kanssa.<br />
Maksumääräys vientikaupassa<br />
Maksumääräyksen nopea saapuminen viejän<br />
tilille edellyttää, että maksajalla on oikeat pankkiyhteystiedot.<br />
Osuuspankkien kansainvälinen<br />
maksuliikenne hoidetaan OKO Osuuspankkien<br />
Keskuspankki Oyj:n välityksellä. Tästä<br />
syystä ei paikallisen Osuuspankin nimeä kannata<br />
merkitä pankkiyhteydeksi laskutuksessa.<br />
Osuuspankkia ei ulkomailla osata yhdistää<br />
OKOon, ja maksu saattaa ohjautua toisen suomalaispankin<br />
kautta, jolloin maksu viivästyy ja<br />
arvokkaita pankkipäiviä tuhlaantuu.<br />
Pankkiyhteystiedot tulee ilmoittaa seuraavassa<br />
muodossa:<br />
IBAN : FI00 0000 0000 0000 00<br />
Account number: 5xxxxx-xxxxxxx<br />
with OKO Bank Helsinki, Finland, SWIFT:<br />
OKOYFIHH.<br />
Osuuspankista saa myös englannin- tai venäjänkielisiä<br />
tarroja, joihin yhteystiedot on merkitty.<br />
IBAN – International Bank Account<br />
Number<br />
IBAN on kansainvälinen tilinumero, jonka<br />
käyttöönotto alkoi ulkomaan maksuliikenteessä<br />
Euroopan Talousalueen maissa 1.1.2002.<br />
IBAN muodostetaan kotimaisesta tilinumerosta,<br />
jonka eteen lisätään tilinpitäjäpankin<br />
ISO-standardin mukainen maakoodi (Suomessa<br />
FI) sekä 2-merkkinen tarkiste. IBANin<br />
oikeellisuus tarkistetaan eri maissa aina samalla<br />
tavalla tarvitsematta tuntea eri maiden tilinumeroiden<br />
muodostamis- tai tarkistamissääntöjä.<br />
Rajojen yli kulkevan maksuliikenteen au-<br />
12
Maksumääräykset ja shekit<br />
tomatisointi edellyttää IBANin lisäksi myös<br />
saajapankin SWIFT (BIC)-koodin käyttöä.<br />
Laskuttaja-asiakas ilmoittaa maksajalle<br />
IBAN:insa laskulla joko paperimuodossa jaoteltuna<br />
neljän merkin ryhmiin tai konekielisessä<br />
muodossa seuraavasti:<br />
Esimerkkitili: 500 015-281<br />
Paperimuoto: FI13 5000 1520 0000 81<br />
Konekielinen muoto: FI1350001520000081<br />
Jos myyjä on siirtänyt ulkomaisen saatavansa<br />
edelleen omalle Osuuspankilleen, on laskuun<br />
syytä tehdä seuraava merkintä:<br />
Esimerkiksi Mallilan Osuuspankille siirretyistä<br />
saatavista ilmoitetaan englanniksi:<br />
”The claim as per the enclosed invoice has<br />
been assigned to Mallilan Osuuspankki and is<br />
payable in the invoiced currency to OKO<br />
Bank, Helsinki, Finland, SWIFT: OKOYFIHH<br />
into the account no: 5xxxxx-xxxxx/IBAN no:<br />
FI00 0000 0000 0000 00. Payment is effected<br />
only when remitted to the above account.<br />
Please quote seller’s name and number of the<br />
invoice accordingly.”<br />
Ja ruotsiksi:<br />
Fordran som baserar sig på denna faktura har<br />
överförts på mallilan Osuuspankki och skall<br />
inbetalas i fakturerings valuta till OKO Bank,<br />
Helsinki, Finland, SWIFT: OKOYFIHH konto<br />
nr. 5xxxxx-xxxxx/IBAN nr FI00 0000 0000<br />
0000 00. Betalningen godkänns endast då den<br />
har erlagts på nämnda konto. Vid betalning<br />
skall säljerens namn och fakturans nummer<br />
anges.”<br />
ULKOMAINEN SHEKKI<br />
SWIFT-shekki<br />
Mikäli saajan pankkiyhteys ei ole tiedossa, on<br />
SWIFT-shekki turvallisempi vaihtoehto kuin<br />
tavallinen valuuttashekki. OKOlla on erityissopimukset<br />
SWIFT-shekeistä tärkeimpien shekkejä<br />
suosivien maiden valuutoille. Osuuspankki<br />
lähettää maksatustiedot SWIFT-järjestelmän<br />
kautta ulkomaiseen kirjeenvaihtajapankkiin,<br />
joka asettaa shekin ja lähettää sen postitse maksun<br />
saajalle. SWIFT-shekki on tavallista shekkiä<br />
helpommin lunastettavissa, koska siinä on<br />
huomioitu asetusmaan omat vaatimukset.<br />
SWIFT-shekkien käsittelyssä noudatetaan asettajamaan<br />
shekkilakia.<br />
Shekki<br />
Tavallisia shekkejä ei suositella käytettäviksi<br />
ulkomaan maksuliikenteessä. Ne ovat hitaita,<br />
riskialttiita ja kalliita. Koska shekit ovat riippuvaisia<br />
postinkulusta, on vaara, että ne joutuvat<br />
vääriin käsiin tai katoavat. Normaalien<br />
toimitus- ja lunastuskulujen lisäksi on myös<br />
posti- ja kirjaamiskulut laskettava kustannuksiin.<br />
Shekkiin liittyy aina kateriski. Yleensä<br />
pankit lunastavat shekkejä vain omilta asiakkailtaan.<br />
Shekki tuontikaupassa<br />
Mikäli SWIFT-shekki ei ole sopiva vaihtoehto,<br />
yritys ostaa pankistaan maksunsaajalle osoitetun<br />
shekin ja lähettää sen postissa. Väärinkäytöksen<br />
mahdollisuutta voi estää siten, että shekki<br />
viivataan kahdella yhdensuuntaisella vinoviivalla,<br />
jolloin pankki lunastaa sen ainoastaan<br />
hyvittämällä saajan tiliä. Poikkeuksena on<br />
USA, jossa viivauksella ei ole samanlaista merkitystä.<br />
13
Maksumääräykset ja shekit<br />
Shekki vientikaupassa<br />
Jo kauppasopimusta solmiessaan suomalaisen<br />
viejän kannattaa pyrkiä sopimaan maksun lähettämisestä<br />
Suomeen maksumääräyksenä.<br />
Joissakin maissa, esimerkiksi Saksassa,<br />
USA:ssa, Iso-Britanniassa ja Rankassa shekin<br />
käyttö on huomattavasti tavallisempaa kuin<br />
maksumääräyksen. Ulkomainen maksaja pyrkii<br />
usein hankkimaan lisää maksuaikaa käyttämällä<br />
yksityisshekkiä (oman tilin velaksi asetettu<br />
shekki). Koska yksityisshekit otetaan pääsääntöisesti<br />
perittäviksi, tulee viejän aina shekkejä<br />
käytettäessä vaatia ostajalta pankkishekkiä.<br />
Shekkeihin sovelletaan ulkomaanshekin<br />
yleisiä lunastusehtoja, joita on saatavissa<br />
Osuuspankkien konttoreista.<br />
Shekin periminen<br />
Jos pankki ei lunasta sille esitettyä shekkiä muotovirheen,<br />
katteen epävarmuuden tms. vuoksi,<br />
se voidaan ottaa perittäväksi. Pankit noudattavat<br />
Kansainvälisen Kauppakamarin yhdenmukaisia<br />
perittäväsääntöjä shekkiperittäviä hoitaessaan.<br />
14
Dokumentti- eli asiakirjamaksut<br />
Dokumentti- eli asiakirjamaksut<br />
PERITTÄVÄ<br />
Perittävää (CAD = cash against documents)<br />
käyttämällä myyjä voi varmistaa, ettei ostaja saa<br />
tavaraan oikeuttavia asiakirjoja ennen kuin hän<br />
on maksanut perittävän tai hyväksynyt myyjän<br />
asettaman vekselin. Laivakuljetusten konossementit<br />
ovat sellaisinaan tavaraan oikeuttavia<br />
asiakirjoja, muita kuljetusasiakirjoja käytettäessä<br />
tavaran luovutus on järjestettävä jollakin<br />
muulla tavalla perittävän lunastamisesta riippuvaiseksi.<br />
Ostajan kannalta perittävän käyttö maksutapana<br />
on suositeltavaa siksi, että maksuhetkellä<br />
hän tietää tavaran saapuneen tai ainakin olevan<br />
matkalla.<br />
Kun maksutavaksi sovitaan perittävä, myyjä<br />
voi myös suostua myöntämään ostajalle maksuaikaa:<br />
asiakirjat luovutetaan ostajalle vekselin<br />
hyväksymistä vastaan. Mikäli myyjä myöntää<br />
ostajalle maksuaikaa ja haluaa samalla vakuuden<br />
maksusta eräpäivänä, hän voi lisäksi<br />
asettaa asiakirjojen lunastuksen ehdoksi ostajan<br />
pankin vekselitakauksen, avaaliin. Ostajan<br />
on syytä neuvotella tästä pankkinsa kanssa etukäteen,<br />
koska avaali on pankin sitoumus ja edellyttää<br />
vakuuksia.<br />
Pankki esittää asiakirjat lunastettaviksi<br />
myyjältä eli toimeksiantajalta saatujen ohjeiden<br />
mukaisesti. Perittävää käytettäessä on aina kuitenkin<br />
hyvä muistaa, että maksun saanti on aina<br />
riippuvainen ostajan maksukyvystä ja -halukkuudesta.<br />
Oikeudellisiin toimenpiteisiin saatavan<br />
perimiseksi pankit eivät ryhdy.<br />
Kansainvälisen kauppakamarin Yhdenmukaiset<br />
perittäväsäännöt määrittelevät pankkien<br />
velvoitteet ja menettelytavat toimeksiantojen<br />
käsittelyssä.<br />
Maksutapalausekkeet<br />
Perittävän kansainväliset maksutapalausekkeet<br />
ovat:<br />
– D/P, documents against payment; tarkoittaa<br />
sitä, että ostaja voi lunastaa asiakirjat ainoastaan<br />
käteissuoritusta vastaan.<br />
– D/A, documents against acceptance; tarkoittaa<br />
sitä, että myyjä myöntää ostajalle<br />
maksuaikaa hänen hyväksymäänsä vekseliä<br />
vastaan. Vekselin eräpäivä on merkittävä yksiselitteisesti.<br />
Vientiperittävä<br />
Vientiperittävän käynnistää suomalainen myyjä<br />
eli viejä antamalla pankilleen kirjallisen toimeksiannon<br />
ja tavaran toimitukseen liittyvät asiakirjat.<br />
Toimeksiannon tulee vastata sitä, mitä<br />
kauppasopimuksessa on asiasta sovittu. Viejän<br />
on syytä tarkistaa ostajan maan asiakirjavaatimukset<br />
ennen tavaran toimittamista. Tietoja saa<br />
esim. Finprosta, ostajamaan edustustosta, ostajalta<br />
itseltään, tämän agentilta ja pankista.<br />
Pankki ei tutki saamiensa asiakirjojen oikeellisuutta.<br />
Se tarkastaa ainoastaan, että se vastaanottaa<br />
kaikki toimeksiannossa luetellut asiakirjat.<br />
On erittäin tärkeää, että viejä antaa pankilleen<br />
riittävät ja yksiselitteiset ohjeet perittävän<br />
hoitamiseksi.<br />
15
Dokumentti- eli asiakirjamaksut<br />
PERITTÄVÄN KULKU<br />
MYYJÄ<br />
eli<br />
toimeksiantaja<br />
Kauppasopimus, maksuehto<br />
Tavara<br />
OSTAJA<br />
eli<br />
maksaja<br />
1. Toimeksianto, asiakirjat<br />
7. Maksu<br />
3. Ilmoitus perittävän saapumisesta<br />
4. Maksu/vekselin hyväksyminen<br />
5. Asiakirjat<br />
MYYJÄN PANKKI<br />
eli<br />
lähettäjäpankki<br />
2. Perittävätoimeksianto, asiakirjat<br />
6. Maksu<br />
OSTAJAN PANKKI<br />
eli<br />
perivä pankki<br />
– Myyjä eli toimeksiantaja, joka toimittaa<br />
pankilleen toimeksiannon ja tavarantoimitukseen<br />
liittyvät asiakirjat.<br />
– Myyjän pankki eli lähettäjäpankki, joka lähettää<br />
laatimansa perittävätoimeksiannon ja<br />
asiakirjat ulkomaiselle kirjeenvaihtajapankilleen<br />
(mieluiten suoraan ostajan pankkiin).<br />
– Perivä pankki, joka vastaanottaa toimeksiannon<br />
lähettäjäpankilta ja ilmoittaa sen saapumisesta<br />
ostajalle.<br />
Ostaja eli maksaja, joka maksettuaan tai hyväksyttyään<br />
mahdollisen asetteen saa pankiltaan<br />
perittävän asiakirjat<br />
16
Dokumentti- eli asiakirjamaksut<br />
Ohjeiden antamisen helpottamiseksi olemme<br />
painattaneet toimeksiantolomakkeita, joita saa<br />
osuuspankista tai OKOsta. Perimistehtävän<br />
nopeuttamiseksi viejän on syytä ilmoittaa<br />
kauppasopimuksessa mainittu ostajan pankkiyhteys<br />
tarkasti. Jos perittävän yhteydessä annetaan<br />
ostajalle maksuaikaa tämän hyväksymää<br />
vekseliä vastaan, on muistettava antaa mahdolliset<br />
protestointiohjeet.<br />
Myös tilitysohjeiden täsmällisyyteen tulee<br />
kiinnittää huomiota, jotta perittävän tuotto<br />
voidaan aikanaan maksaa viejälle viiveittä.<br />
Viejä toimittaa täyttämänsä ja allekirjoittamansa<br />
toimeksiantolomakkeen siihen liittyvine<br />
asiakirjoineen joko omaan osuuspankkiinsa<br />
tai OKOon.<br />
OKO lähettää viejän antamien ohjeiden<br />
mukaisen toimeksiannon ostajan pankkiin (=<br />
perivä pankki), joka puolestaan ilmoittaa<br />
ulkomaiselle ostajalle toimeksiannon saapumisesta.<br />
OKO lähettää viejälle kopion perivälle<br />
pankille lähettämästään toimeksiannosta. Mikäli<br />
viejä haluaa tehdä muutoksia antamiinsa<br />
perimisohjeisiin, ne on tehtävä pankin kautta.<br />
Kun ostaja on lunastanut asiakirjat, tilittää<br />
perivä pankki suorituksen OKOlle. OKO hyvittää<br />
tuoton mahdollisine vähennyksineen (esim.<br />
agentin tai pankin palkkio) viejän ilmoittamalle<br />
tilille. Jos maksu viipyy, OKO tiedustelee perivältä<br />
pankilta tilannetta ja ilmoittaa viejälle kaikki<br />
saamansa tiedot. Kun kyseessä on maksuajallinen<br />
perittävä, ilmoittaa OKO vekselin hyväksymisestä<br />
viejälle heti tiedon saatuaan.<br />
Tuontiperittävä<br />
Kun kauppaneuvotteluissa sovitaan perittävän<br />
käytöstä maksutapana, suomalaisen tuojan kannattaa<br />
ilmoittaa myyjälle tarkat pankkiyhteystietonsa.<br />
Näin perittävä ohjautuu viiveittä<br />
oikeaan paikkaan.<br />
OKOn kansainväliset yhteystiedot ovat:<br />
OKO Osuuspankkien Keskuspankki Oyj<br />
P.O. Box 308<br />
00101 HELSINKI Finland<br />
SWIFT OKOYFIHH<br />
TELEX 124 714 okohe fi<br />
Kun asiakirjojen luovutusehtona on D/P, tulisi<br />
asiakirjat yleensä lunastaa esitettäessä. Usein<br />
perittävä maksetaan vasta tavaran saavuttua<br />
maahan. Ongelmien välttämiseksi kauppasopimuksen<br />
D/P-ehtoa kannattaa täydentää maininnalla<br />
maksun ajankohdasta, esim. näytettäessä<br />
tai tavaran saavuttua.<br />
Kun toimeksianto on saapunut ulkomaisesta<br />
pankista, OKO ilmoittaa siitä ostajalle kirjeitse.<br />
Mikäli tuoja ilmoituskirjeen saatuaan havaitsee,<br />
ettei perittävä joltain osaltaan vastaa<br />
myyjän kanssa sovittuja periaatteita, on hänen<br />
otettava välittömästi yhteyttä myyjään, joka<br />
antaa mahdolliset muutosohjeet omalle pankilleen,<br />
joka välittää ne edelleen OKOon.<br />
Halutessaan maksaa perittävän tuoja toimittaa<br />
tuontiperittävän saapumisilmoituksen<br />
veloituslupineen osuuspankkiin. Veloitettuaan<br />
perittävän maksun tai saatuaan ostajan<br />
hyväksymisen vekseliin, pankki luovuttaa<br />
asiakirjat tuojalle toimeksiannon ohjeiden<br />
mukaisesti.<br />
Perittävän kustannukset<br />
Perittävästä syntyy kuluja molempien osapuolten<br />
pankeissa. Tasapuolinen ja yleistyvä käytäntö<br />
on, että myyjä ja ostaja maksavat kumpikin<br />
omien pankkiensa perimät palkkiot. Asia<br />
tulisi aina sopia jo kauppasopimuksen maksuehdoissa.<br />
17
Dokumentti- eli asiakirjamaksut<br />
18
Dokumentti- eli asiakirjamaksut<br />
Myyjä voi pankille antamassaan toimeksiannossa<br />
edellyttää, että asiakirjoja ei saa luovuttaa<br />
ostajalle, mikäli tämä ei maksa myös perittävän<br />
kuluja. Tällaisen ohjeen tulisi luonnollisesti<br />
vastata sitä, mitä kauppasopimuksessa on<br />
sovittu. Mikäli myyjä ei anna ehdotonta ohjetta,<br />
voi ostaja Yhdenmukaisten perittäväsääntöjen<br />
mukaan kieltäytyä maksamasta kuluja. Tällöin<br />
ne jäävät toimeksiantajan eli myyjän maksettaviksi.<br />
Pankit veloittavat perittävän käsittelystä<br />
prosentuaalisen palkkion. Lisätoimenpiteet ja<br />
muutokset aiheuttavat lisäkuluja.<br />
REMBURSSI<br />
Remburssi on maksutapa, jossa ostajan pankki<br />
sitoutuu suorittamaan maksun myyjälle edellyttäen,<br />
että myyjä esittää remburssin voimassaoloaikana<br />
pankille remburssiehtojen mukaiset<br />
asiakirjat.<br />
Remburssin käyttö maksutapana on suositeltavaa<br />
aina, kun kauppaan liittyy joitakin epävarmuustekijöitä;<br />
uusissa kauppasuhteissa, joissa<br />
osapuolet eivät tunne toisiaan tai kaupan<br />
kohde on erikoistilauksesta valmistettu tavara.<br />
Myös kaupan osapuolten maissa vallitseva taloudellinen<br />
tai poliittinen epävarmuus tai eri<br />
maiden valuutta- ja lisenssimääräykset puoltavat<br />
remburssin käyttöä.<br />
Remburssista on etua molemmille osapuolille.<br />
Myyjälle se on turvallisin maksutapa, koska<br />
maksu ei ole riippuvainen ostajan maksukyvystä<br />
maksuhetkellä. Ostajan etu kauppaneuvotteluissa<br />
voi olla se, että hän pystyy sen avulla<br />
osoittamaan myyjälle luotettavuutensa, millä<br />
saattaa olla ratkaiseva merkitys kaupan syntymiselle.<br />
Toisaalta ostaja tietää myyjän saavan<br />
maksun vasta ehtojen täytyttyä.<br />
Kansainvälinen kauppakamari on laatinut<br />
Yhdenmukaiset remburssisäännöt, joita eri<br />
maiden pankit noudattavat.<br />
Remburssin perusominaisuudet<br />
Vaikka remburssin ehdot voidaankin muotoilla<br />
tapauskohtaisesti, on rembursseilla eräitä<br />
yhteisiä piirteitä, jotka liittyvät pankkien<br />
vastuuseen ja maksun ajankohtaan.<br />
Peruuttamaton remburssi<br />
voidaan peruuttaa tai sen ehtoja muuttaa vain,<br />
jos avaajapankin lisäksi myyjä ja mahdollinen vahvistava<br />
pankki suostuvat. Remburssi sitoo avaajapankkia<br />
koko sen voimassaolon ajan. Myyjän<br />
kannattaa aina edellyttää peruuttamatonta remburssia,<br />
sillä vain se vastaa varmuutta maksusta.<br />
Peruutettavissa oleva remburssi<br />
Voidaan myyjää kuulematta peruuttaa tai<br />
muuttaa aina siihen asti, kunnes avaajapankin<br />
nimeämä pankki on lunastanut myyjän esittämät<br />
remburssiasiakirjat. Tämän epävarmuustekijän<br />
vuoksi peruutettavissa oleva remburssi<br />
on erittäin harvinainen.<br />
Vahvistamaton remburssi<br />
Ilmoittava pankki ei ole sitoutunut remburssin<br />
maksuun. Mikäli kuitenkin avaajapankki valtuuttaa<br />
ilmoittavan pankin lunastamaan myyjältä<br />
ehtojen mukaiset asiakirjat, sillä on mahdollisuus,<br />
mutta ei velvollisuutta näin tehdä.<br />
Vahvistettu remburssi<br />
On avaajapankin sitoumuksen lisäksi myös<br />
vahvistavan pankin sitoumus suorittaa maksu<br />
myyjälle hänen esittäessään ehtojen mukaiset<br />
asiakirjat. Oman pankin sitoutuminen<br />
remburssin maksuun on myyjälle erityisen<br />
tärkeätä silloin, kun ostajamaan poliittiset olot<br />
ovat epävakaat tai ostajan pankin maksukyvystä<br />
on epävarmuutta. Koska ilmoittavalla<br />
pankilla ei ole velvollisuutta vahvistaa remburssia,<br />
myyjän kannattaa etukäteen tiedustella<br />
pankkinsa vahvistushalukkuutta.<br />
→<br />
19
Dokumentti- eli asiakirjamaksut<br />
Avista- eli käteisremburssi<br />
Myyjä saa suorituksen esitettyään ehtojen<br />
mukaiset asiakirjat. Myyjä saa maksun nopeammin,<br />
kun remburssin maksupaikka on hänen<br />
oma pankkinsa.<br />
Aikaremburssia<br />
käytetään silloin, kun myyjä on myöntänyt ostajalle<br />
maksuaikaa, jonka umpeuduttua myyjä<br />
saa maksun. Muuttaakseen ostajalle myöntämänsä<br />
maksuajan käteissuoritukseksi myyjä voi<br />
pyytää pankkia diskonttaamaan vahvistettuun<br />
aikaremburssiin perustuvan saatavansa.<br />
Remburssin erityislajit<br />
Siirrettävissä oleva remburssi<br />
on käyttökelpoinen silloin, kun viejä ei ole<br />
lopullinen tavarantoimittaja. Myyjä voi pyytää<br />
pankkia siirtämään sen kokonaan tai osittain<br />
esim. alihankkijan käytettäväksi. Siirrosta on<br />
syytä neuvotella etukäteen pankin kanssa.<br />
Standby-remburssi<br />
On remburssin muotoinen pankkitakaus, jossa<br />
avaajapankki takaa remburssinsaajalle maksun<br />
sitoumuksen tekstissä vaadittuja, esimerkiksi<br />
remburssin toimeksiantajan laiminlyöntiä<br />
osoittavia, asiakirjoja vastaan.<br />
Uudistuva remburssi<br />
On käytännöllinen kauppasuhteissa, joissa<br />
samaa tavaraa toimitetaan samalle ostajalle<br />
toistuvasti. Remburssi uudistuu ajan tai määrän<br />
suhteen sovittuun enimmäismäärään<br />
saakka, eikä jokaiselle toimitukselle tarvitse<br />
avata uutta remburssia.<br />
Vientiremburssi<br />
Viejä ilmoittaa ostajalle OKOn pankkiyhteytensä<br />
ilmoitettavaksi ostajan pankille remburssin<br />
avauksen yhteydessä. Näin tieto avauksesta<br />
tulee mahdollisimman nopeasti OKOon.<br />
OKOn kansainväliset yhteystiedot ovat:<br />
OKO Osuuspankkien Keskuspankki Oyj<br />
P.O.Box 308<br />
00101 HELSINKI Finland<br />
SWIFT OKOYFIHH<br />
TELEX 124714 okohe fi<br />
Kauppasopimuksessa tulee myös sopia remburssin<br />
maksupaikka, viejä saa aikanaan suorituksen<br />
nopeammin käyttöönsä, jos hän on edellyttänyt<br />
OKOssa maksettavissa olevaa remburssia.<br />
Kun OKO on saanut ostajan pankilta remburssinavauksen,<br />
sen aitous tarkistetaan ja siitä<br />
ilmoitetaan välittömästi viejälle. Ilmoituksen<br />
saatuaan viejän on syytä heti tarkistaa remburssiteksti<br />
huolellisesti varmistaakseen, että ehdot<br />
vastaavat tehtyä kauppasopimusta. Ellei näin<br />
ole, tai jos viejä ei voi täyttää ehtoja, siitä on<br />
heti annettava tieto ostajalle, jotta tämä voi antaa<br />
pankilleen ohjeet muutoksista. Remburssihan<br />
on myyjälle varma maksutapa vain silloin,<br />
kun hän pystyy täyttämään ehdot.<br />
Tekstiä tarkastettaessa on kiinnitettävä huomio<br />
ainakin seuraaviin asioihin:<br />
– Remburssin voimassaoloaika on riittävän pitkä.<br />
Ellei ehdoissa toisin määrätä, asiakirjat pitää<br />
esittää pankille 21 päivän kuluessa tavaran<br />
laivauspäivästä, kuitenkin viimeistään remburssin<br />
viimeisenä voimassaolopäivänä.<br />
– Kaikki asiakirjat voidaan hankkia vaaditussa<br />
muodossa.<br />
– Laivausehdot, esim. laivaus- ja määräpaikka<br />
sekä toimituksen ajankohta pystytään toteuttamaan<br />
remburssissa edellytetyllä tavalla. Mikäli<br />
tapahtuu osatoimituksia, ne eivät saa olla<br />
remburssitekstissä kiellettyjä.<br />
20
Dokumentti- eli asiakirjamaksut<br />
REMBURSSIN KULKU<br />
MYYJÄ<br />
eli<br />
remburssinsaaja<br />
Kauppasopimus, maksuehto<br />
Tavarantoimitus<br />
OSTAJA<br />
eli<br />
toimeksiantaja<br />
5. Maksu<br />
4. Asiakirjat pankkiin<br />
3. Ilmoitus remburssin avaamisesta<br />
1. Remburssihakemus<br />
7. Asiakirjat ostajalle<br />
7. Maksu<br />
ILMOITTAVA PANKKI<br />
eli<br />
myyjän pankki<br />
2. Remburssinavaus<br />
6. Asiakirjat<br />
6. Maksu<br />
AVAAJAPANKKI<br />
eli<br />
ostajan pankki<br />
– toimeksiantaja eli ostaja toimittaa pankilleen<br />
remburssihakemuksen. Hakemuksesta<br />
tulee ilmetä yksiselitteisesti ne ehdot, joiden<br />
perusteella maksu myyjälle aikanaan<br />
suoritetaan.<br />
– Avaajapankki eli ostajan pankki laatii ostajan<br />
hakemuksen perusteella remburssitekstin.<br />
Remburssin avatessaan pankki sitoutuu suorittamaan<br />
remburssin summan myyjälle remburssiehtojen<br />
mukaisia asiakirjoja vastaan.<br />
– Ilmoittava pankki eli myyjän pankki saa<br />
remburssinavauksen avaajapankilta ja ilmoittaa<br />
sen sisällön myyjälle avaajapankin ohjeiden<br />
mukaisesti joko ilman sitoumustaan tai<br />
vahvistaen remburssin eli sitoutuen peruuttamattomasti<br />
maksusuoritukseen.<br />
– Remburssinsaaja eli myyjä esittää toimituksen<br />
tapahduttua vaaditut asiakirjat pankille<br />
saadakseen suorituksen remburssin ehtojen<br />
mukaisesti.<br />
21
Dokumentti- eli asiakirjamaksut<br />
– Asiakirjojen arvo ei ylitä remburssin määrää.<br />
Jos remburssi on avattu noin-määräisenä, sallitaan<br />
10 %:n ylitys tai alitus.<br />
Kun tavara on toimitettu, viejä esittää asiakirjat<br />
OKOlle, joka tarkastaa asiakirjat todetakseen<br />
ovatko ne remburssiehtojen mukaiset.<br />
Mikäli ovat, viejä saa suorituksen avaajapankin<br />
ja mahdollisen vahvistavan pankin sitoumuksen<br />
mukaisesti.<br />
Remburssiasiakirjat<br />
Asiakirjoja koskevat säännökset sisältyvät<br />
Kansainvälisen kauppakamarin Yhdenmukaisiin<br />
remburssisääntöihin vuodelta 1993 julkaisu<br />
500. Koska pankki sitoutuu maksuun<br />
vain remburssiehtojen mukaisia asiakirjoja<br />
vastaan, on asiakirjoja laadittaessa oltava erityisen<br />
huolellinen.<br />
Asiakirjoja tarkastaessaan pankki kiinnittää<br />
erityistä huomiota seuraaviin perusseikkoihin:<br />
Lasku<br />
Laskuttaja on remburssinsaaja ja lasku on<br />
osoitettu remburssin toimeksiantajalle. Ostajan<br />
ja myyjän nimi- ja osoitetiedot ovat<br />
täsmälleen samat kuin remburssissa. Myös<br />
tavarankuvaus on yhtäpitävä remburssissa<br />
olevan kuvauksen kanssa.<br />
Kuljetusasiakirjat<br />
Remburssisääntöjen artiklat 23-30 määrittelevät<br />
kunkin kuljetusasiakirjatyypin hyväksyttävyyden<br />
edellytykset.<br />
Yleisesti on huomioitava seuraavat seikat:<br />
– Kuljetusasiakirjan ja laskun tavarankuvaukset<br />
eivät saa olla keskenään ristiriitaiset.<br />
– Kuljetusasiakirja on osoitettu remburssin<br />
määräämälle osapuolelle.<br />
– Laivaajan tulee siirtää ns. order-konossementti.<br />
– Notify-osoite, johon tavaran saapumisesta ilmoitetaan,<br />
on remburssin ehtojen mukainen.<br />
– Kuljetusasiakirja on “puhdas“, siinä ei ole<br />
merkintöjä tavaran tai pakkauksen puutteellisesta<br />
kunnosta.<br />
– Tavaraa ei ole laivattu kannelle, elleivät<br />
remburssin ehdot sitä nimenomaan salli.<br />
– Kuljetusasiakirjan merkintä rahdin maksamisesta<br />
vastaa remburssin ehtoja ja toimituslauseketta.<br />
Vakuutuskirja/vakuutustodistus<br />
– Jos vakuutuskirja on annettu useampana<br />
alkuperäiskappaleena, tulee ne kaikki esittää.<br />
– Jos remburssissa vaaditaan vakuutustodistus<br />
tai selvitys vakuutuksen olemassa olosta,<br />
hyväksytään vakuutuskirja sen sijaan.<br />
– Vakuutusasiakirjan antopäivä on viimeistään<br />
kuljetusasiakirjan osoittama lastaus-,<br />
lähetys- tai haltuunottopäivä.<br />
– Vakuutusasiakirja on samassa valuutassa<br />
kuin remburssi.<br />
– Vakuutuksen vähimmäismäärä on CIF- tai<br />
CIP-arvo plus 10 %, tai 110 % remburssista<br />
vaadittavasta määrästä tai laskun bruttosummasta,<br />
ellei muuta ole määrätty.<br />
– Vakuutus kattaa kaikki remburssissa mainitut<br />
vahingonvaarat.<br />
– Jos vakuutus on asetettu viejälle, siinä pitää<br />
olla siirto, ellei remburssin ehdoissa toisin<br />
määrätä.<br />
Asete<br />
– Asettaja ja siirtäjä on remburssinsaaja.<br />
– Asetteen muoto on ohjeiden mukainen.<br />
– Määrä ja valuutta ovat yhdenmukaiset laskun<br />
kanssa.<br />
– Asetteessa on viittaus remburssiin.<br />
– Asete on asetettu remburssin määräämälle<br />
osapuolelle.<br />
Mikäli vaaditaan muita asiakirjoja kuin laskuja,<br />
kuljetus. ja vakuutusasiakirjoja, niiden antaja,<br />
sanamuoto ja sisältö tulee määritellä remburssissa.<br />
Asiakirjat eivät saa olla keskenään<br />
ristiriitaisia.<br />
22
Dokumentti- eli asiakirjamaksut<br />
23
Dokumentti- eli asiakirjamaksut<br />
Tuontiremburssi<br />
Suomalainen tuoja käynnistää tuontiremburssin<br />
antamalla pankilleen remburssihakemuksen,<br />
jossa määritellään tarkoin remburssin muoto<br />
ja ehdot, esimerkiksi voimassaoloaika, mahdollinen<br />
maksuaika, asiakirjat sekä toimituslauseke.<br />
Vaikka remburssi on kauppasopimuksesta<br />
erillinen, tulee ohjeiden vastata sitä, mitä siinä<br />
on sovittu.<br />
Osuuspankista saa remburssin hakemuslomakkeita,<br />
jotka helpottavat ohjeiden antamista.<br />
Ostaja toimittaa pankkiin täytetyn hakemuksen,<br />
jonka liitteenä on tilausvahvistus,<br />
proformalasku tai muu selvitys kaupan ehdoista.<br />
Katettu vai kattamaton<br />
Ennen remburssin avaamista sovitaan myös,<br />
milloin ostaja suorittaa sen katteen pankille.<br />
Katetun remburssin arvon ostaja maksaa<br />
pankille jo avausvaiheessa - tällöin ostaja vapautuu<br />
kurssiriskistä.<br />
Mikäli ostaja ei halua sitoa varojaan vielä<br />
avausvaiheessa, hän voi neuvotella kattamattomasta<br />
remburssista. Koska remburssi on ostajan<br />
pankin sitoumus, sen avaaminen vaatii pankissa<br />
normaalin luottokäsittelyn ja ostajalta<br />
asianmukaiset vakuudet. Pankki perii katteen<br />
siinä vaiheessa, kun myyjä esittää remburssin<br />
ehtojen mukaiset asiakirjat tai maksuajallisessa<br />
remburssissa kaksi pankkipäivää ennen maksun<br />
eräpäivää. Kattamattoman remburssin kurssiriski<br />
on ostajalla.<br />
OKO lähettää remburssinavauksen myyjän<br />
pankkiin, joka ilmoittaa siitä myyjälle. Toimitettuaan<br />
tavaran myyjä esittää asiakirjat pankilleen,<br />
joka tarkastaa ne ja lähettää ne OKOon.<br />
OKO tarkastaa, että ne vastaavat remburssin<br />
ehtoja, toimittaa ne asiakkaalleen ja veloittaa<br />
asiakkaalta asiakirjojen summan.<br />
Kansainvälisen kauppakamarin remburssisääntöjen<br />
mukaan pankkien toimenpiteet koskevat<br />
ainoastaan asiakirjoja. Mikäli ne ovat<br />
remburssin ehtojen mukaiset, pankki ei voi<br />
kieltäytyä maksusta vetoamalla esimerkiksi<br />
tavaralähetyksen virheellisyyksiin.<br />
Remburssin kustannukset<br />
Remburssista syntyy kustannuksia sekä ostajan<br />
että myyjän pankissa. Kansainvälisen kauppakamarin<br />
säännösten mukaan kustannuksista<br />
vastaa toimeksiantaja, ostaja. Remburssia käytettäessä<br />
myyjä usein myöntyy käteisalennukseen,<br />
jota hyödyntämällä ostaja voi kattaa remburssin<br />
kustannuksia. Yleistymässä on tasapuolinen<br />
käytäntö, jossa kumpikin osapuoli maksaa<br />
oman pankkinsa palkkiot. Kustannusten<br />
jaosta tulisi ehdottomasti sopia jo kauppasopimuksessa.<br />
OKO veloittaa suomalaisen ostajan puolesta<br />
avattavasta tuontiremburssista prosentuaaliset<br />
palkkiot avauksesta sekä vastuusta sen voimassaolo-<br />
ja maksuajalta. Lisäksi veloitetaan telesanoma-<br />
ja postikulut. Tämän lisäksi tulevat<br />
mahdolliset myyjän pankin kulut.<br />
Mikäli ulkomailta tulevan vientiremburssin<br />
ehdot edellyttävät, että suomalainen viejä maksaa<br />
OKOn kulut OKO veloittaa kertaluonteisen<br />
ilmoituspalkkion sekä prosentuaalisen käsittelypalkkion<br />
esitettyjen asiakirjojen määrästä. Mikäli<br />
OKO vahvistaa remburssin, peritään sen voimassaoloajalta<br />
etukäteen prosentuaalinen vahvistuspalkkio,<br />
jonka suuruus vaihtelee vientimaasta riippuen.<br />
Aikaremburssin maksuajalta veloitetaan<br />
prosentuaalinen palkkio. Ehtojen muutokset ja<br />
muut erillistoimet aiheuttavat lisäkuluja.<br />
24
Cash management -palvelut ulkomaankauppaa käyville yrityksille<br />
Cash Management -palvelut<br />
ulkomaankauppaa käyville yrityksille<br />
Cash Managementin tehokas hoitaminen<br />
edellyttää ajantasaista tietoa yrityksen likviditeetistä<br />
sekä maksuliikkeen joustavaa ja tehokasta<br />
hoitamista.<br />
Osuuspankin Cash Management -palvelukokonaisuus<br />
tarjoaa välineet päivittäisen likviditeetin<br />
hoitoon, välittää tiedot likviditeetistä<br />
kassasuunnittelua varten sekä mahdollistaa<br />
maksatukset ja tietojen siirrot suoraan yrityk-<br />
sen reskontrien ja pankin välillä.<br />
Osuuspankin Cash Management –palvelut<br />
ovat käytettävissä elektronisesti yleisimmillä<br />
pankkiyhteysohjelmilla. Osuuspankin Kultalinkki<br />
for Windows- pankkiyhteysohjelman<br />
yritys saa veloituksetta käyttöönsä osuuspankin<br />
ja OKOn Internet-sivuilta osoitteista<br />
www.osuuspankki.fi/yritysratkaisut tai<br />
www.oko.fi/yritysratkaisut<br />
CASH MANAGEMENT -PALVELUT<br />
KOTIMAISET OKOBANKEN UNICASH MUUT PANKIT<br />
MAKSUJEN<br />
KERÄÄMINEN<br />
KOTIUTUKSET<br />
SAMALLA ARVOLLA<br />
AUTOMAATTISET<br />
KOTIUTUKSET<br />
SAMALLA ARVOLLA<br />
TILIRAPORTOINTI<br />
PALVELUT<br />
MAKSUPÄÄTE,<br />
KTL, SV, jne.<br />
AJANTASASIIRROT<br />
SUOMEEN<br />
PAIKALLISET MAKSUT<br />
PAIKALLISET MAKSUT<br />
MAKSAMINEN<br />
TILIRAPORTOINTI<br />
TITO-STANDARDILLA<br />
TILIRAPORTOINTI<br />
PALVELUT<br />
KOTIUTUKSET<br />
LMP, TILISIIRROT,<br />
LUM2, jne.<br />
LINJAYHTEYDET<br />
BGC:HEN<br />
AUTOMAATTINEN<br />
SALDONTASAUS<br />
KONSERNITILIT,<br />
VALUUTTATILIT<br />
OCR-VIITELASKUTUS<br />
YHTENÄINEN<br />
PALVELUN SISÄLTÖ<br />
25
Cash management -palvelut ulkomaankauppaa käyville yrityksille<br />
PALVELUT SUOMESSA<br />
Tilit ja maksujen kerääminen<br />
Ulkomaiset saatavat voi ohjata joko euromääräiselle<br />
OP- Yritystilille tai valuuttatilille.<br />
OP-yritystili<br />
Tili on yrityksen maksuliiketili, jonka tili- ja<br />
korkoehdoista sovitaan tilipankin kanssa.<br />
Konsernitili<br />
Konsernitili on kassanhallinta -ja maksuvalmiusratkaisu,<br />
jonka avulla konserni voi hallita<br />
tytäryhtiöiden ja yksiköiden maksuliiketilien –<br />
yksikkötilien –likviditeettiä yhden pankkitilin<br />
avulla.<br />
Konsernin varojen keskittäminen yhdelle<br />
tilille mahdollistaa paremmat korko- ja sijoitustuotot.<br />
Konserni säästää ulkoisissa rahoituskustannuksissa,<br />
koska konsernitilin avulla yksiköiden<br />
tileillä olevia varoja voidaan tasata.<br />
OP-valuuttatili<br />
OP- Valuuttatili on shekkitililuonteinen maksuliiketili<br />
, jonka voi avata missä tahansa vaihdettavassa<br />
valuutassa. Vaihdettava valuutta on<br />
valuutta, joka on esteettä vaihdettavissa Yhdysvaltain<br />
dollareiksi.<br />
OP- Valuuttatilin avulla voi suojautua kurssiriskeiltä<br />
ja säästää valuutanvaihtokustannuksissa<br />
esimerkiksi ohjaamalla samaa valuuttaa<br />
olevat valuuttamääräiset tulot ja menot saman<br />
tilin kautta.<br />
Määräaikainen OP-valuuttasijoitustili<br />
Suomalaisella yrityksellä tai yhteisöllä on mahdollisuus<br />
avata Osuuspankissa valuuttasijoitustili<br />
kaikissa OKOn noteeraamissa valuutoissa.<br />
Korko on eurokorkopohjainen talletuskorko,<br />
joka määräytyy sijoitettavan summan ja sijoitusajan<br />
mukaan. Korko on kiinteä koko sijoitusajan.<br />
Ennakkotiedot saapuvista valuuttamaksuista<br />
Saapuvien ulkomaanmaksujen ennakkotiedot<br />
voi noutaa OP -eräsiirtopalvelusta samana päivänä<br />
kun maksu saapuu pankkiin. Näin yritys<br />
voi hyödyntää saamiansa tietoja kassanhallinnan<br />
suunnittelussa, esimerkiksi valuutta- ja varainhallinnassa,<br />
ostajariskien hallinnassa ja toimitusaikataulujen<br />
optimoinnissa.<br />
Maksaminen kotimaiselta tililtä<br />
Konekielinen maksaminen on yritykselle edullisin<br />
tapa maksaa ulkomaan maksuja,<br />
Yritys voi tallentaa maksut omalla pankkiyhteysohjelmallaan<br />
tai siirtää maksut suoraan<br />
ostoreskontrasta pankkiin maksettavaksi.<br />
Maksetuista laskuista tulostetaan elektroninen<br />
maksupalaute, jonka avulla yritys voi<br />
päivittää maksut automaattisesti ostoreskontraansa.<br />
PALVELUT ULKOMAILLA<br />
OKOn palvelut Ruotsissa<br />
OKOn Tukholman sivukonttori, tarjoaa Ruotsissa<br />
monipuolisia maksuliikepalveluita kilpailukykyiseen<br />
hintaan. Konttori on keskittynyt<br />
palvelemaan yritysasiakkaita , joiden emo- tai<br />
tytäryhtiö on Suomessa.<br />
Yritys voi avata tilin Tukholmaan omassa<br />
osuuspankissaan ja käyttää palveluita omalla<br />
pankkiyhteysohjelmallaan.<br />
Konttorin palveluita käyttämällä yrityksen<br />
asema Ruotsin markkinoilla on tasavertainen<br />
paikallisten yritysten kanssa. Asiakkaat voivat<br />
maksaa suoritukset tilille paikallisina maksuina.<br />
26
Cash management -palvelut ulkomaankauppaa käyville yrityksille<br />
Varat Ruotsista Suomeen voi kotiuttaa ilman<br />
arvopäivämenetyksiä.<br />
Tukholman Cash Management –palvelut:<br />
– maksuliiketili<br />
– maksut tilille paikallisina maksuina<br />
– suomalaisen standardin mukainen tositetiliote<br />
– automaattinen kotiutuspalvelu<br />
– automaattinen saldontasauspalvelu<br />
– maksaminen tililtä paikallisina maksuina<br />
– konekieliset viitesiirtojen (OCR) nouto<br />
BGCsta Suomeen<br />
UniCash –palvelut Euroopassa<br />
Osuuspankkiryhmä tarjoaa UniCash- palvelua<br />
yhteistyössä kansainvälisten UniCash –pankkien<br />
kanssa: UniCash –verkosto tarjoaa yli<br />
40 000 toimipaikan Euroopan laajuisen verkoston<br />
ja paikallisen asiantuntemuksen yhdessätoista<br />
eri maassa.<br />
Palvelua tarjoavat seuraavat yhteistyöpankkimme<br />
Euroopassa:<br />
KBC Bank, Belgia<br />
RZB-Austria, Itävalta<br />
Rabobank, Alankomaat<br />
Credit Agricole , Ranska<br />
DZ Bank, Saksa<br />
Lloyds Bank TSB, Iso-Britannia<br />
ICCREA Banca, Italia<br />
”la Caixa”, Espanja<br />
IntesaBci., Italia<br />
Union Bank of Norway, Norja<br />
Banco Espirito Santo, Portugali<br />
Yritys pystyy avaamaan UniCash -tilin ulkomaille<br />
omassa osuuspankissaan ja käyttämään<br />
palvelua nykyisellä pankkiyhteysohjelmallaan<br />
Suomesta käsin.<br />
UniCash- tilille kertyneet varat yritys voi<br />
kotiuttaa osuuspankissa tai OKOssa olevalle<br />
tililleen ilman arvopäivämenetyksiä.<br />
UniCash-palvelut:<br />
– tili UniCash –pankissa<br />
– konekielinen tiliote<br />
– maksut tilille paikallisina maksuina<br />
– kotiuttaminen Suomeen ilman arvopäivämenetyksiä<br />
automaattisesti tai itsepalveluna<br />
omalla pankkiyhteysohjelmalla<br />
– tilin saldontasauspalvelu automaattisesti tai<br />
itsepalveluna omalla pankkiyhteysohjelmalla<br />
– maksujen maksamisesta ulkomaiselta tililtä<br />
paikallisina maksuina<br />
Lisätietoa UniCash- palvelusta tilikonttorista<br />
tai Internet-sivuilta osoitteista<br />
www.osuuspankki.fi/yritysratkaisut tai<br />
www.oko.fi/yritysratkaisut sekä suoraan<br />
UniCash –pankkien yhteisiltä Internet-sivuilta<br />
www.unicash-icm.com.<br />
27
Cash management -palvelut ulkomaankauppaa käyville yrityksille<br />
NÄIN UNICASH -PALVELU TOIMII<br />
Taloushallinto<br />
Asiakas<br />
WGZ BANK<br />
Tili:EUR<br />
IMPORT GmbH<br />
Maksut<br />
Pankkiyhteysohjelma<br />
(Analyste, OpusCapita,<br />
OP-Kultalinkki)<br />
OKO<br />
Eurotili<br />
IMPORT S.P.A.<br />
Kassasuunnittelu<br />
TIEDONSIIRTO-<br />
VERKKO<br />
Siirrot<br />
ICCREA<br />
Tili: EUR<br />
• Raportointipalvelut<br />
• Maksujen<br />
kerääminen<br />
• Kotiutukset<br />
• Funding<br />
• Paikalliset maksut<br />
Crédit Agricole<br />
Tili: EUR<br />
Maksut<br />
L’IMPORTATION S.A.<br />
MUIDEN YHTEISTYÖPANKKIEN<br />
PALVELUT<br />
Yritys voi avata tilejä myös muihin osuuspankkien<br />
ja OKOn ulkomaisiin yhteistyöpankkeihin<br />
oman tilipankkinsa välityksellä.<br />
Tilejä voi käyttää vientisaatavien keräämiseen<br />
ja laskujen maksamiseen.<br />
Tiliotteen ulkomailla olevista tileistä (Transaction<br />
Reporting) yritys voi noutaa samalla<br />
kuin kotimaistenkin tilin tiliotteen.<br />
Maksutoimeksianto ulkomaiseen pankkiin<br />
Payment request –palvelun avulla yritys voi lähettää<br />
maksutoimeksiantoja ulkomaiseen tilipankkiinsa.<br />
Yritys voi antaa ulkomaiselle pankille toimeksiannon<br />
maksaa laskuja ulkomaiselta tililtään<br />
tai kotiuttaa tilinsä varoja Suomeen.<br />
28
<strong>Ulkomaankaupan</strong> rahoitus<br />
<strong>Ulkomaankaupan</strong> rahoitus<br />
Ulkomaankauppaa käyvän yrityksen rahoitusvaihtoehdot<br />
ovat nykyään monipuoliset. Oikean<br />
rahoitusmuodon valinta auttaa hallitsemaan<br />
ulkomaankauppaan liittyviä kurssi- ja valuuttariskejä<br />
sekä nopeuttaa myyntisaamisten<br />
tulouttamista. Eri rahoitusvaihtoehdot tarjoavat<br />
mahdollisuuksia sekä viennin valmistusaikaisiin<br />
rahoitustarpeisiin että toimituksen jälkeiseen rahoitukseen.<br />
Viejä voi rahoittaa viennistä aiheutuvia<br />
lyhytaikaisia saatavia tai koko viennin saatavakantaa<br />
sekä esimerkiksi investoinneista aiheutuvia<br />
pitkäaikaisia rahoitustarpeita. Myös<br />
tuonnissa tuojalla on myyjän myöntämän maksuajan<br />
lisäksi erilaisia rahoitusvaihtoehtoja.<br />
Tuontikaupassa maksuajan saaminen on<br />
yksi keino rahoittaa toimintaa, mikäli myönnetyt<br />
käteisalennukset tai arvio laskutusvaluutan<br />
kurssikehityksestä eivät muuta tilannetta.<br />
Erityisesti suurissa maksuissa kurssimuutosten<br />
vaikutus voi olla tuntuva ja silloin kurssimuutosten<br />
vaikutus voidaan eliminoida tallettamalla<br />
maksuun tarvittavat varat valuuttatilille. Jos<br />
ulkomainen myyjä vaatii ennakkomaksun, sille<br />
kannattaa vaatia pankkitakaus.<br />
Vientikaupassa maksuajan myöntäminen<br />
ostajalle on suomalaiselle viejälle kilpailukeino<br />
tilanteissa, joissa eri kilpailijoiden laatu- ja hintataso<br />
on tasainen. Sitä voivat yleensä tarjota<br />
yritykset, joiden taloudellinen asema on hyvä<br />
tai jotka pystyvät rahoittamaan toimituksensa<br />
ulkopuolisista rahoituslähteistä. Jos osa kauppahinnasta<br />
on maksettu ennakkona, ostaja<br />
yleensä vaatii ennakkomaksun vakuudeksi<br />
pankkitakauksen.<br />
Yrityksillä on käytettävissä sekä euro-, että<br />
valuuttamääräistä rahoitusta tarpeidensa mukaan.<br />
Valuuttamääräinen rahoitus sopii hyvin<br />
muihin kuin euroalueen maihin ulkomaankauppaa<br />
käyvälle yritykselle sekä lyhyt- että<br />
pitkäaikaiseen rahoitustarpeeseen. Valuuttamääräisellä<br />
rahoituksella voidaan poistaa kurssiriski,<br />
esimerkiksi käyttämällä viennin rahoituksessa<br />
valuuttaluottoa, joka on samassa valuutassa,<br />
samalle ajalle ja samalle valuuttamäärälle<br />
kuin vientisaatava. Eroalueen maiden<br />
välisessä kaupassa ei valuuttakurssiriskiä ole, jos<br />
laskutusvaluuttana käytetään euroa. Kaikki valuutat<br />
noteerataan euroa vastaan.<br />
Luotonottajan kannattaa jo tarjouksen tekovaiheessa<br />
keskustella rahoitukseen liittyvistä<br />
asioista Osuuspankissa, jossa on asiantuntemusta<br />
sopimusehtoihin liittyvissä asioissa ja lisäksi<br />
tietoa käytettävissä olevista rahoituslähteistä.<br />
Pankin sitoutuminen hankkeeseen alusta<br />
asti myös nopeuttaa jatkossa päätösten toimeenpanoa.<br />
LYHYTAIKAINEN<br />
VALUUTTAMÄÄRÄINEN RAHOITUS<br />
Lyhytaikainen valuuttaluotto<br />
Lyhytaikaisen valuuttaluoton luottovaluuttana<br />
voidaan käyttää kaikkia kansainvälisiltä<br />
valuutta- ja pääomamarkkinoilta saatavia valuuttoja.<br />
Luotonottaja voi itse valita luottovaluutan<br />
omien tarpeidensa mukaisesti esi-<br />
29
<strong>Ulkomaankaupan</strong> rahoitus<br />
merkiksi vientisaatavien laskutusvaluutan<br />
mukaan. Lyhytaikaisen valuuttaluoton lainaaika<br />
on enintään yksi vuosi. Tavallisesti luotto<br />
on 3, 6 tai 12 kuukauden pituinen. Luotto<br />
on kertalyhenteinen. Korko muodostuu luottovaluutan<br />
korosta kansainvälisillä raha- ja<br />
valuuttamarkkinoilla lisättynä asiakaskohtaisella<br />
marginaalilla. Korko pysyy samana<br />
koko sovitun laina-ajan.<br />
Lyhytaikaista valuuttaluottoa voidaan<br />
käyttää käyttöpääoma-, kausi- tai muuhun<br />
yrityksen tarvitsemaan lyhytaikaiseen rahoitukseen<br />
sekä vientitoimitusten tai tuontiostojen<br />
rahoittamiseen. Viennin rahoitukseen<br />
käytettävän luoton vakuutena voidaan<br />
käyttää tavanomaisten vakuuksien lisäksi<br />
esimerkiksi ulkomaisen ostajan hyväksymää<br />
ulkomaisen pankin takaamaa (ns. avalisoitua)<br />
vekseliä tai Finnveran takauksia tai takuita<br />
kuten esim. riskinjakotakausta tai ostajaluottotakuuta.<br />
Finnveran tuotteista on<br />
kerrottu enemmän kohdassa Finnveran<br />
vientitakuut.<br />
Rahoituslimiitti<br />
Jos ulkomaankauppaa käyvällä yrityksellä on<br />
jatkuva tai usein toistuva lyhytaikaisen rahoituksen<br />
tarve, voi yritys sopia pankin kanssa<br />
limiitistä. Rahoituslimiitti on yritykselle<br />
joustava ratkaisu rahoituksen hankkimiseksi.<br />
Limiitti on voimassa enintään yhden vuoden<br />
kerrallaan ja pankki perii siitä provision.<br />
Limiitistä voidaan nostaa eri pituisia ja eri<br />
suuruisia luottoja tarpeen mukaan. Limiitistä<br />
tehdään sopimus ja vakuus pantataan aina<br />
koko limiitille, jolloin yksittäisten luottojen<br />
nostaminen ja uudistaminen limiitin puitteissa<br />
on helppoa. Tavanomaisten vakuuksien lisäksi<br />
limiitin vakuutena voidaan käyttää<br />
myös Finnveran takauksia tai takuita.<br />
Vientiremburssisaatavan diskonttaus<br />
Muuttaakseen ostajalle myöntämänsä maksuajan<br />
käteissuoritukseksi viejä voi diskontata<br />
vahvistettuun aikaremburssiin perustuvan saatavansa.<br />
Diskonttaus voi tapahtua vasta sitten,<br />
kun viejä on esittänyt pankille toimituksen jälkeen<br />
remburssiehtojen mukaiset asiakirjat.<br />
Remburssipalkkioiden lisäksi peritään diskonttauskulut,<br />
jotka muodostuvat luottovaluutan<br />
hankintakorosta euromarkkinoilla ja käsittelymaksusta.<br />
Forfaiting<br />
Forfaiting-rahoitus sopii silloin, kun viejä on<br />
antanut ostajalle maksuaikaa, mutta haluaa itse<br />
käteissuorituksen. Tällöin viejä edellyttää ostajalta<br />
saamisasiakirjaksi vekselin tai promissory<br />
noten, jossa on ostajan pankin takaus eli<br />
avaali. Vakuudeksi käy myös Finnveran lyhyen<br />
maksuajan ostajaluottotakuu. Viejä myy<br />
asettamansa ja ostajan hyväksymät vekselit pankille,<br />
joka ostaa ne ilman takautumisoikeutta<br />
viejään nähden. Pankki ostaa vekselit diskonttaamalla<br />
sen nimellisarvot nykyhetkeen.<br />
Diskonttokoron ja siten forfaitingrahoituksen<br />
kustannuksiin vaikuttavat:<br />
– luottovaluutan hankintakorko euromarkkinoilla<br />
– pankin marginaali, jonka suuruus riippuu<br />
mm. vekselin takaajaan ja sen maahan liittyvistä<br />
poliittisista ja kaupallisista riskeistä<br />
– lisäpäivien määrä, joka riippuu siitä, millaisia<br />
kokemuksia pankilla on ostajan maan<br />
maksuliikkeen sujuvuudesta<br />
– vekselikohtainen käsittelymaksu<br />
30
<strong>Ulkomaankaupan</strong> rahoitus<br />
FORFAITING-RAHOITUS<br />
VIEJÄ<br />
2) kauppasopimus<br />
3) tavarantoimitus<br />
5) velkasitoumus<br />
OSTAJA<br />
1) ostositoumus<br />
6) asiakirjat<br />
7) maksu<br />
4) takaus<br />
9) maksueräpäivänä<br />
VIEJÄN PANKKI<br />
8) asiakirjat maksua vastaan<br />
OSTAJAN PANKKI<br />
Forfaiting-rahoituksen edut viejälle:<br />
– viejä saa maksuajallisesta vientikaupastaan<br />
suorituksen heti kun on toimittanut<br />
tavaran<br />
– viejän maksuvalmius paranee<br />
– forfaiting-rahoitus ei sido viejän vakuuksia<br />
– viejä vapautuu kauppaan liittyvistä ostajasta<br />
ja/tai ostajan maahan liittyvistä poliittisista<br />
ja kaupallisista riskeistä<br />
– forfaiting-rahoituksen avulla viejä voi vähentää<br />
vientikauppaan liittyvää valuuttakurssiriskiä<br />
– viejä voi sisällyttää diskonttauskulut kauppahintaan<br />
– viejä voi käyttää forfaiting-rahoitusta myynninedistämisessä<br />
– Viejän on hyvä varmistua jo ennen kauppasopimuksen<br />
allekirjoittamista oman pankkinsa<br />
valmiudesta ja halukkuudesta ostaa kauppahinnan<br />
maksuun liittyvät vekselit.<br />
– Kauppasopimukseen yksilöidään maksuehdot<br />
tarkasti ja sovitaan tarvittavista asiakirjoista<br />
– Ennen tavarantoimitusta ostaja toimittaa hyväksymänsä<br />
ja pankkinsa takaaman vekselin<br />
viejälle<br />
– Tavarantoimituksen jälkeen viejä toimittaa toimitukseen<br />
liittyvät asiakirjat ja vekselin pankkiinsa<br />
– Viejän pankki maksaa viejälle vekselin määrän<br />
diskonttauskuluilla vähennettyinä ilman<br />
takautumisoikeutta viejään nähden<br />
– Viejän pankki perii maksun ostajalta tai takaajalta<br />
vekselin eräpäivänä<br />
31
<strong>Ulkomaankaupan</strong> rahoitus<br />
VIENTISAATAVIEN RAHOITUS<br />
Vientisaatavarahoitus soveltuu käyttöpääoman<br />
rahoitukseen vientiyritykselle, jonka ostaja-asiakkaat<br />
ovat pääasiassa Länsi-Euroopassa. Vientirahoitus<br />
tarjoaa yritykselle sekä palvelua että<br />
rahoitusta.<br />
Käyttöpääomarahoitus<br />
Vientisaatavienrahoituksessa rahoitetaan yrityksen<br />
vientilaskut. Näin eurooppalaisille ostajille<br />
annettavat pitkät maksuehdot eivät<br />
pääse vaikuttamaan yrityksen maksuvalmiuteen.<br />
Rahoitus toimii siten, että myyjä avaa vientilaskulimiitin.<br />
Tavaran toimituksen jälkeen laskuista<br />
luototetaa 60-80 prosenttia. Myyjä käyttää<br />
luottoa tarpeensa mukaan.<br />
Siirretyt laskut ovat luoton pääasiallinen vakuus.<br />
Myyjä voi laskuttaa valitsemassaan valuutassa.<br />
Vientilaskujen lisäksi samassa limiitissä voidaan<br />
rahoittaa myös kotimaan laskutus.<br />
Koska luottovakuutuskorvauksen saaminen<br />
edellyttää ostajan maksukyvyttömyyden toteamista,<br />
tarvitaan erityisesti siihen jatkoperintätoimenpiteitä.<br />
Tunne ostajasi<br />
Ostajien limiittien määrityksessä käytetään<br />
Dun & Bradstreetin luottolausuntoja. Lisäpalveluna<br />
voidaan välittää myyjälle ajantasaiset D<br />
& B:n luottolausunnot ostajista.<br />
VIENTISAATAVARAHOITUS<br />
Rahoitus<br />
Käyttöpääomarahoitus<br />
Perintä<br />
Tietoa ostajasta<br />
Palvelu<br />
Vientiyritys<br />
Raportit<br />
Riskienhallinta<br />
32
<strong>Ulkomaankaupan</strong> rahoitus<br />
Hallitse riski<br />
Halutessaan myyjä voi kattaa ostajariskinsä<br />
luottovakuutuksella. Pankki hakee vakuutuksen<br />
myyjän puolesta ja hoitaa sen edellyttämän<br />
raportoinnin vakuutusyhtiölle.<br />
Luottovakuutuksen käyttäminen on vapaaehtoista.<br />
Ilman luottovakuutusta myyjä vastaa<br />
itse ostajan luottotappioriskistä.<br />
Hyödy raportoinnista<br />
Vientisaatavien rahoitukseen sisältyy siirrettyjen<br />
laskujen myyntireskontran ja ostajien maksukäyttäytymisen<br />
raportoiminen myyjälle,<br />
joka saa käyttöönsä valmiit raportit kirjanpitoaan<br />
ja seurantaa varten.<br />
Ruotsissa ostajat suorittavat maksunsa<br />
Okobankeniin. Muualla Euroopassa hyödynnetään<br />
Unico-pankkien välistä yhteistyötä. Ostaja<br />
maksaa laskut nopeasti ja edullisesti maansa<br />
Unico-pankissa.<br />
Tiedot on mahdollista saada ajantasaisesti<br />
Online-palveluna. Sähköiset tiedonsiirtopalvelut<br />
ovat myyjän kannalta kustannustehokkaita<br />
ja säästävät aikaa.<br />
Edut myyjälle<br />
– Yrityksen maksuvalmius paranee<br />
– Yritys pystyy hyödyntämään eurooppalaiset<br />
pitkät maksuajat vientikaupassaan (60-<br />
90 päivää)<br />
– Samassa limiitissä voidaan rahoittaa myös<br />
kotimaan laskutus<br />
– Siirretyt laskut ovat luoton pääasiallinen<br />
vakuus<br />
– Palvelupaketin hinta on kilpailukykyinen<br />
– Rahoituksen lisäksi yritys saa käyttöönsä<br />
monipuolisen palvelukokonaisuuden<br />
– Palvelupaketin kokonaiskustannukset säästävät<br />
usein rahaa verrattuna siihen, että<br />
myyjä tuottaa palvelut itse.<br />
Vientiyritys<br />
Laskujäljennös<br />
Luotto 60-80%<br />
Loput 20-40%<br />
Lasku<br />
Tavara<br />
Suoritus<br />
Ulkomainen<br />
ostaja<br />
Peri tehokkaasti<br />
Vientilaskujen siirto nopeuttaa myyntisaatavien<br />
kiertoa. Rahoituspalveluun sisältyy laskujen<br />
perintä 60 päivää eräpäivästä. Myyjä voi<br />
halutessaan käyttää jatkoperinnässä kohdemaassa<br />
toimivaa perintäyhteistyökumppania.<br />
Palvelun hinnoittelu<br />
Käytetystä luotosta veloitetaan korko kuukausittain<br />
jälkikäteen. Laskupalkkio määräytyy<br />
laskujen määrän, koon ja kierron perusteella.<br />
Myyjälle välitetään päivitetyt luottotiedot,<br />
perintäpalvelut ja luottovakuutuksen normaalihintoja<br />
edullisemmin.<br />
Tarvittavat tiedot<br />
vientisaatavarahoitusta haettaessa<br />
Myyjästä<br />
– tilinpäätöstiedot<br />
– tiedot vientilaskutuksesta<br />
Ostajista<br />
– ostan virallinen nimi ja osoite<br />
– arvio vuosittaisesta myyntivolyymista ostajittain<br />
– tarvittava ostajalimiitin määrä<br />
– käytettävä laskutusvaluutta<br />
33
<strong>Ulkomaankaupan</strong> rahoitus<br />
PITKÄAIKAINEN<br />
VALUUTTAMÄÄRÄINEN RAHOITUS<br />
Valuuttaluotto<br />
Pitkäaikaisen valuuttaluoton luottovaluuttana<br />
voidaan käyttää kaikkia kansainvälisiltä valuutta-<br />
ja pääomamarkkinoilta saatavia valuuttoja.<br />
Luotonottaja voi itse valita luottovaluutan esimerkiksi<br />
vientisaatavien laskutusvaluutan mukaan.<br />
Pitkäaikaista valuuttaluottoa käytetään<br />
yleensä investointien rahoitukseen tai pitkäaikaiseen<br />
käyttöpääomatarpeeseen. Laina-aika<br />
on yli vuosi ja yleensä enintään viisi vuotta.<br />
Korko voi olla joko vaihtuva tai kiinteä.<br />
Vaihtuvakorkoisessa luotossa korko määritellään<br />
jokaiselle korkokaudelle koronmääräytymisjakson<br />
vaihteessa erikseen. Luotosta perittävä<br />
korko säilyy samana koko korkokauden<br />
ajan. Korkokauden pituus on yleensä 1-6 kuukautta,<br />
mutta korkokauden pituutta voidaan<br />
muuttaa korkokausien vaihteessa sopimalla tästä<br />
etukäteen pankin kanssa. Korkokauden vaihteessa<br />
luotto voidaan myös muuttaa kiinteäkorkoiseksi.<br />
Vaihtuvakorkoisen luoton luottovaluutan<br />
muuttaminen on mahdollista korkokauden<br />
vaihteessa sopimalla tästä pankin kanssa etukäteen.<br />
Vaihtuvakorkoisessa luotossa luotto voidaan<br />
luottoehtojen mukaisesti maksaa ennenaikaisesti<br />
takaisin korkokauden vaihteessa.<br />
Kiinteäkorkoisessa luotossa luoton nostoajankohtana<br />
määräytynyt korko pysyy samana<br />
koko luottoajan riippumatta luottovaluutan<br />
kansainvälisen korkotason heilahteluista. Myös<br />
muut kiinteäkorkoisen valuuttaluoton luottoehdot<br />
pysyvät samoina koko luottoajan.<br />
Ostajaluotot<br />
Kone- ja laitetoimitukset sekä muut suuret toimitukset<br />
edellyttävät usein viejältä valmiutta järjestää<br />
ulkomaiselle ostajalle pitkäaikaista rahoitusta.<br />
Luottomuotona käytetään usein ostajaluottojärjestelyä.<br />
Tällöin viejä ja ostaja solmivat<br />
keskenään toimitussopimuksen ja rahoitussopimus<br />
tehdään ostajan tai tämän pankin välillä.<br />
Pitkän maksuajan viennissä Finnvera noudattaa<br />
vientiluottokonsensuksen säännöksiä harkitessaan<br />
takuun myöntämistä. OECD-maat ovat<br />
sopineet julkisin varoin tuettujen, kaksi vuotta<br />
ja tätä pidempien vientiluottojen ehdoista ns.<br />
vientiluottokonsensuksessa. Siinä määritellään<br />
luottojen korot, luottoajat ja luotto-osuudet sekä<br />
lyhennysten alkamisajankohta.<br />
Takuun myöntämisen edellytyksiä:<br />
– vientituotteiden on oltava pääasiassa suomalaista<br />
alkuperää<br />
– ostaja on luottokelpoinen. Luottokelpoisuuden<br />
toteamiseksi tarvitaan ostajan luottotiedot<br />
ja tilinpäätöstiedot kolmelta viimeiseltä<br />
vuodelta. Myös luotonsaajan maan<br />
on oltava luottokelpoinen<br />
– käteisosuuden on oltava vähintään 15 %<br />
kauppahinnasta, luotto-osuus voi olla enintään<br />
85 %<br />
– luoton takaisinmaksun on tapahduttava<br />
puolivuosittain yhtä suurina erinä ilman vapaavuosia<br />
– luottoajan enimmäispituuteen vaikuttavat<br />
kaupan kohde, kauppahinta ja ostajan maan<br />
luokitus<br />
OECD-ehtoinen luotto ja siihen liitetty korontasaus<br />
sopivat silloin, kun on kyse suurien vientitoimitusten<br />
rahoituksesta ja siihen halutaan<br />
turvallista, pitkäaikaista ja kiinteäkorkoista rahoitusta.<br />
Rahoituksessa käytettävän viitekoron<br />
vahvistaa OECD:n sihteeristö kuukausittain<br />
(CIRR eli Commercial Interest Reference<br />
Rate). Suomessa korontasausjärjestelmää hallinnoi<br />
valtion omistama FIDE Oy.<br />
34
<strong>Ulkomaankaupan</strong> rahoitus<br />
VALUUTTALUOTON<br />
KUSTANNUKSET JA RISKIT<br />
Valuuttaluoton kustannukset muodostuvat korosta,<br />
johon lisätään asiakaskohtainen marginaali,<br />
järjestelypalkkiosta, toimitusmaksusta<br />
sekä rahoituslimiitistä perittävästä limiittiprovisiosta.<br />
Valuuttaluoton kustannuksiin vaikuttaa<br />
kyseisen luottovaluutan hankintakorko<br />
markkinoilla sekä luottovaluutan kurssimuutosten<br />
aiheuttama eurovasta-arvon muuttuminen.<br />
Valuuttaluottoon sisältyy aina kurssiriski.<br />
Kurssiriski johtuu siitä, että eri valuuttojen arvo<br />
euron suhteen muuttuu koko ajan. Kurssiriskiä<br />
voidaan kuitenkin pienentää käyttämällä<br />
oikein valittua luottovaluuttaa.<br />
Mikäli luotto on vaihtuvakorkoinen, valuuttojen<br />
korkomuutokset luoton voimassaoloaikana<br />
vaikuttavat luoton kokonaiskorkoon.<br />
Kunkin valuutan korkoon vaikuttavat mm. valuutan<br />
kotimaan taloudellinen ja poliittinen tilanne<br />
sekä kansainvälisten rahamarkkinoiden<br />
tilanne. Mikäli luotto on kiinteäkorkoinen korkomuutokset<br />
eivät vaikuta luotosta perittävään<br />
korkoon.<br />
Pitkäaikaisten valuuttaluottojen korkoriskiä<br />
voi hajauttaa ottamalla sekä vaihtuva- että kiinteäkorkoisia<br />
luottoja. Luottoajalta maksettavien<br />
korkojen eurovasta-arvo riippuu paitsi<br />
luottovaluutan korosta myös kunkin koronmaksuhetken<br />
kurssitasosta.<br />
Edellä mainittujen luottovaluutan valinnan<br />
ja korkojen hajauttamisen lisäksi ja niitä täydentämään<br />
yritys voi suojautua riskeiltä erityisillä<br />
suojausinstrumenteilla. Näitä ovat esimerkiksi<br />
valuuttatermiinit, vastatalletukset sekä<br />
korkotermiinit. Näistä ja muista suojautumisvaihtoehdoista<br />
on kerrottu tarkemmin kohdassa<br />
Riskeiltä suojautuminen ulkomaankaupassa.<br />
35
Pankkitakaus / Pankkitakuu ulkomaankaupassa<br />
Pankkitakaus / Pankkitakuu<br />
ulkomaankaupassa<br />
Pankkitakaus on pankin asiakkaansa (taattava)<br />
puolesta kotimaisen tai ulkomaisen edunsaajan<br />
hyväksi antama takaus tai takuu, jossa<br />
pankki takaajana sitoutuu rahamääräiseen vastuuseen.<br />
Pankkitakaus ulkomaille annetaan viejän tai<br />
tuojan puolesta tämän ulkomaisen sopimuskumppanin<br />
hyväksi. Viejä tai tuoja voi pyytää<br />
pankkitakauksia myös ulkomaiselta sopimuskumppaniltaan<br />
tämän sopimusvelvoitteiden<br />
täyttämisen vakuudeksi. Viejän ja tuojan on<br />
hyvä varmistua oman pankkinsa avustuksella<br />
takauksen oikeellisuudesta ja sitovuudesta.<br />
PANKKITAKAUS<br />
Pankkitakaus, jonka pankki antaa taattavansa<br />
puolesta, on yleensä muodoltaan omavelkainen<br />
ja pääsitoumukseen nähden liitännäinen.<br />
Tämä tarkoittaa sitä, että takauksen<br />
edunsaajalla on tällaisen sitoumuksen nojalla<br />
oikeus hakea erääntynyttä saatavaansa joko<br />
taattavalta tai suoraan takaajapankilta. Omavelkainen<br />
takaus suojaa siten edunsaajaa sekä<br />
taattavan maksukyvyttömyydeltä että -haluttomuudelta.<br />
PANKKITAKUU<br />
Kansainvälisessä kaupankäynnissä käytetään<br />
yleisesti ‘first demand’ eli heti vaadittaessa maksettavia<br />
takuusitoumuksia, joiden perusteella<br />
pankki ei voi kieltäytyä maksusta saatuaan<br />
muodollisesti oikein laaditun vaatimuksen.<br />
Pankki joutuu tällaisen pankkitakuun mukaan<br />
maksamaan sitoumuksensa perusteella edunsaajan<br />
vaatimuksesta selvittämättä, onko taattava<br />
syyllistynyt sopimuksen rikkomiseen tai<br />
laiminlyöntiin.<br />
Suora pankkitakaus tai toimeksiantotakaus<br />
Yleensä sopimuskumppanien välillä käytetään<br />
ns. suoraa pankkitakausta, jolloin pankki antaa<br />
asiakkaansa puolesta takauksen suoraan ulkomaisen<br />
sopimuskumppanin hyväksi.<br />
suomalainen<br />
asiakas<br />
pankki<br />
toimeksianto<br />
sopimussuhde<br />
takaus<br />
ulkomainen<br />
kauppakumppani<br />
36
Pankkitakaus / Pankkitakuu ulkomaankaupassa<br />
Joissakin maissa lainsäädäntö, valuuttasäännökset<br />
tai yleinen kauppatapa estävät vastaanottamasta<br />
suoraan ulkomaista vakuutta. Tämä<br />
koskee useimmiten sopimuskumppania, joka<br />
on valtion omistama yritys, liikelaitos tai julkisyhteisö.<br />
Tällöin takaus voidaan järjestää pankin<br />
kirjeenvaihtopankin välityksellä ns. toimeksiantotakauksena.<br />
Pankki antaa ulkomaiselle<br />
pankille ohjeet antaa pankkitakaus vastatakuutaan<br />
vastaan. Pankki toimeksiantajapankkina<br />
sitoutuu korvaamaan ulkomaiselle takaajapankille<br />
sen, mitä tämä antamansa takauksen<br />
perusteella on joutunut maksamaan. Toimeksiantotakaukset<br />
ovat yleensä muodoltaan ‘first<br />
demand’ -takuita ja niihin sovelletaan varsinaisen<br />
takuun antajan maan lakia.<br />
suomalainen<br />
asiakas<br />
pankki<br />
toimeksianto<br />
sopimussuhde<br />
toimeksiantotakaus<br />
Vientikauppaan liittyviä takauksia<br />
Tarjoustakaus - Bid Bond, Tender Guarantee<br />
takaus<br />
ulkomainen<br />
kauppakumppani<br />
kirjeenvaihtajapankki<br />
Takaus korvaa vahingon, jos viejä peruuttaa tarjouksensa,<br />
ei allekirjoita sopimusta tarjouksen<br />
hyväksymisen jälkeen tai hanki sopimuksen<br />
edellyttämää toimitustakausta. Tarjoustakaus<br />
on yleensä 2-5 % tarjouksen arvosta. Takaus<br />
on voimassa tarjouksen antamisesta tarjouksen<br />
hyväksymiseen asti.<br />
Toimitustakaus - Performance Bond/Guarantee<br />
Toimitustakaus korvaa tilaajalle aiheutuvan vahingon,<br />
jos toimitus ei ole sopimusehtojen<br />
mukainen. Toimitustakauksen määrä on yleensä<br />
5-10 % sopimuksen arvosta. Takaus on voimassa<br />
sopimuksen allekirjoittamisesta toimitukseen<br />
asti.<br />
Ennakkomaksutakaus - Advance/Repayment/<br />
Downpayment Guarantee/Bond<br />
Sopimusosapuolet voivat sopia, että osa kauppahinnasta<br />
maksetaan ennakkoon. Ennakkomaksu<br />
mahdollistaa valmistusaikaisen rahoituksen.<br />
Takaus turvaa tilaajalle ennakkomaksun<br />
takaisinsaannin, jos toimitus ei ole sopimusehtojen<br />
mukainen tai toimitusta ei tapahdu.<br />
Takaus on ennakkomaksun suuruinen,<br />
yleensä 10-30 % toimituksen määrästä. Takaus<br />
on voimassa sopimuksen allekirjoittamisesta<br />
toimitukseen asti.<br />
Vastuu / takuuajan takaus - Maintenance<br />
Guarantee, Warranty Period Guarantee Retention<br />
Money Bond<br />
Viejä antaa takuuajan takauksen siinä vaiheessa<br />
kun työ / toimitus on suoritettu. Takaus korvaa<br />
tilaajalle aiheutuvan vahingon, jos viejä ei<br />
takuuajan kuluessa korjaa mahdollisia puutteita<br />
tai vikoja. Takuuajan takaus on yleensä 5 %<br />
toimituksen arvosta.<br />
Tuontikauppaan liittyviä takauksia<br />
Takaukset kauppahinnan maksamisen vakuudeksi<br />
Ulkomaisen myyjän myöntäessä suomalaiselle<br />
tuojalle toimituksen jälkeistä maksuaikaa, järjestetään<br />
siihen liittyvä vakuus yleensä joko<br />
erillisenä takauksena yksittäiseen kauppaan,<br />
avaalina tuojan hyväksymään vekseliin tai tililuottotakauksena.<br />
Vekselitakaus eli avaali<br />
Avaali on kansainvälinen takaustermi. Suomessa<br />
se tarkoittaa yleensä itse vekseliin merkittyä<br />
38
Pankkitakaus / Pankkitakuu ulkomaankaupassa<br />
takausta. Valittaessa, annetaanko takaus avaalina<br />
vai erillisenä sitoumuksena, myyjä ja tuoja<br />
selvittävät, tarvitaanko turvaa vekselin maksamisesta<br />
vai kauppaan liittyvien laskujen maksamisesta.<br />
Vekselin maksamattomuutta käsitellään<br />
eri maissa eri tavalla paikallisen lainsäädännön<br />
mukaan, esimerkiksi vekselin protestointia<br />
ei julkaista välttämättä samalla tavalla kuin<br />
Suomessa.<br />
Muita takauksia<br />
Edellä mainittujen takausten lisäksi voidaan<br />
antaa takauksia erilaisten sopimusvelvoitteiden<br />
täyttämisen vakuudeksi (esim. yksinmyynti-,<br />
leasing- ja vuokrasopimus), puutavarakaupassa<br />
overlying- eli likimääräistakauksia<br />
sekä erilaisia rahoitukseen liittyviä takauksia.<br />
Tuontikaupassa tarvitaan joskus myös konossementtitakausta,<br />
johon syynä saattaa olla<br />
nopeasti pilaantuva tavara tai tavaran korkeat<br />
varastointikustannukset tullissa. Mikäli alkuperäiset<br />
konossementit eivät vielä ole tuojan käytössä,<br />
tuoja voi lunastaa tavaran käyttöönsä takausta<br />
vastaan.<br />
Yhdysvalloissa kauppaa turvaa vaihtoehtoisesti<br />
pankkitakaus tai pankin Standby-remburssi.<br />
Standby-remburssi on remburssin muotoinen<br />
pankkitakuu. Se on pääsopimukseen nähden<br />
itsenäinen sitoumus, johon sovelletaan<br />
Kansainvälisen Kauppakamarin (ICC) yhdenmukaisia<br />
remburssisääntöjä tai Standby-rembursseille<br />
laadittuja omia yhdenmukaisia sääntöjä<br />
(ISP98).<br />
Tullitakaus<br />
Tullitakausta tarvitaan esimerkiksi silloin kun<br />
tuoja anoo tulliviranomaisilta väliaikaista tullivapautta<br />
tai luottoasiakkaan asemaa. Tullitakaukseen<br />
verrattavissa on myös yhteisön<br />
passitusmenettelyä varten annettava takaus,<br />
joka annetaan suomalaiselle tulliviranomaiselle,<br />
mutta se kattaa taattavan maksettavaksi<br />
tulevia tulleja ym. muita maksuja koko<br />
EU:n alueella.<br />
Kansainvälinen kauppakamari (ICC) on<br />
julkaissut demand -takuista ja sopimustakauksista<br />
yhdenmukaiset säännöt (Uniform Rules<br />
for Demand Guarantees, No 458, Uniform<br />
Rules for Contract Bonds, No 524 ja Uniform<br />
Rules for Contract Guarantees, No 325).<br />
Sopimuskumppanien on hyvä sopia kauppasopimuksen<br />
solmimisen yhteydessä, mitä<br />
sääntöjä annettaviin takaussitoumuksiin sovelletaan.<br />
Sääntöjen soveltaminen edellyttää,<br />
että niihin on erikseen viitattu takaussitoumuksessa.<br />
Sovellettava laki<br />
Pankkitakaukseen sovelletaan takaajapankin<br />
maan lakia ellei muuta ole sovittu. Kun takaukseen<br />
sovelletaan jonkun muun maan lakia<br />
mainitaan sovellettava laki takaustekstissä.<br />
Samassa yhteydessä voidaan yksilöidä myös<br />
oikeustoimipaikka.<br />
Takaushakemus<br />
Myöntäessään pankkitakauksen pankki ottaa<br />
asiakkaansa puolesta taloudellista riskiä. Tämän<br />
riskin pankki kattaa asiakkaan antamalla vakuudella<br />
sekä vastasitoumuksella, jossa asiakas<br />
sitoutuu maksamaan takaajapankille takausprovision<br />
sekä korvaamaan pankille sen, mitä<br />
pankki antamansa sitoumuksen perusteella on<br />
joutunut maksamaan. Tällä tavalla pankki varmistaa<br />
ja täsmentää takautumis- eli regressioikeutensa.<br />
39
Pankkitakaus / Pankkitakuu ulkomaankaupassa<br />
Takauspäätöstä varten tarvitaan:<br />
– taattavan yrityksen yhteystiedot: virallinen<br />
toiminimi, y-tunnus ja osoite<br />
– takauksen edunsaajan nimi ja osoite, telefaxnumero,<br />
mahdollinen yhteyshenkilö<br />
– jäljennös pääsitoumuksesta: esim. sopimus,<br />
tilaus, tilausvahvistus, proformalasku, lasku<br />
tai velkakirja (sopimus)<br />
– tiedot takauksen kattavuudesta eli mitä<br />
taataan<br />
– takauksenvaluutta, määrä ja voimassaoloaika<br />
– takauksen muoto: omavelkainen takaus/ehdoton<br />
takuu<br />
– malliteksti, mikäli taattavassa sopimuksessa/sitoumuksessa<br />
on edellytetty tietyn<br />
muotoista takausta<br />
– takauksen edunsaajan pankkiyhteys, mikäli<br />
takaus lähetetään ulkomaisen pankin<br />
kautta (esim. swift-osoite)<br />
Takaushakemuksensa asiakas voi antaa vapaamuotoisena<br />
tai hän voi antaa hakemuksensa<br />
myös verkon kautta. Verkkopalvelu edellyttää<br />
sopimusta asiakkaan ja pankin välillä. Kaikkien<br />
takaukseen liittyvien yksityiskohtien selvittämiseksi<br />
on hyvä ottaa yhteyttä osuuspankkiin<br />
tai OKOon mahdollisimman aikaisessa<br />
vaiheessa. Saamiensa tietojen perusteella OKO<br />
laatii takaussitoumuksensa ja takaukseen liittyvän<br />
taattavan vastasitoumuksen asiakkaan allekirjoitettavaksi.<br />
Takaukseen perustuvat maksuvaatimukset<br />
Takauksen edunsaajan tulee esittää pankkitakaukseen<br />
perustuvat vaatimuksensa viimeistään<br />
eräpäivänä. Omavelkaisten pankkitakausten<br />
osalta pankki tutkii maksuvaatimuksen vertaamalla<br />
sitä pääsopimukseen ja ottaa yhteyden<br />
asiakkaaseen. Viime kädessä oikeuden päätös<br />
ratkaisee pankin maksuvelvollisuuden. Kun on<br />
kyseessä ‘first demand’ –takuu pankki ei voi<br />
kieltäytyä maksusta saatuaan takauksen ehtojen<br />
mukaisen maksuvaatimuksen.<br />
Takauksen kustannukset<br />
Prosentuaalinen takausprovisio peritään vastuun<br />
enimmäismäärästä kolmen kuukauden<br />
jaksoissa etukäteen. Lisäksi peritään toimitusmaksu<br />
sekä posti- ja telesanomakulut. Jos takaus<br />
toimitetaan kuriirilla, nämä kulut veloitetaan<br />
asiakkaalta. Jos takauksen antamiseen tai<br />
välittämiseen joudutaan käyttämään ulkomaista<br />
pankkia, veloitetaan myös sen kulut. Yleisen<br />
käytännön mukaan taattava maksaa kaikki takauksen<br />
kulut, mutta sopimuskumppanit voivat<br />
sopia keskenään kulujen jakamisesta.<br />
40
Finnveran vientitakuu<br />
Finnveran vientitakuut<br />
Finnvera Oyj on kokonaan Suomen valtion<br />
omistama erityisrahoitusyhtiö, joka riskirahoituspalveluja<br />
tarjoamalla kehittää suomalaisten<br />
yritysten kotimaan toimintoja sekä vientiä<br />
ja kansainvälistymistä. Finnvera tarjoaa suomalaisille<br />
viejille ja investoijille sekä suomalaisen<br />
viennin rahoittajille kattavan vientitakuuvalikoiman.<br />
Vientitakuulla voidaan suojautua vientikauppaan<br />
liittyviltä poliittisilta ja kaupallisilta<br />
riskeiltä sekä parantaa viennin rahoitusmahdollisuuksia.<br />
Vientikaupan rahoitusratkaisut<br />
perustuvat vientihankkeen riskien arvioimiseen.<br />
Hankkeen rahoituksen ja takuiden saannin<br />
varmistamiseksi asiakkaan kannattaa olla<br />
yhteydessä Finnveraan ja pankkiin mahdollisimman<br />
varhaisessa vaiheessa.<br />
Rahoitustakuu<br />
Rahoitustakuu on vakuus viejän saamalle viennin<br />
rahoitusluotolle. Se turvaa luotonantajaa<br />
luoton takaisinmaksuun liittyviltä riskeiltä. Viejää<br />
takuu auttaa viennin rahoituksen vakuusjärjestelyissä.<br />
Takuu myönnetään pankille tai<br />
muulle luotonantajalle. Takuu soveltuu viennin<br />
valmistusaikaisen ja toimituksen jälkeisen rahoituksen<br />
vakuudeksi ja se on tarkoitettu sekä<br />
lyhyen että pitkän maksuajan kauppoihin. Rahoitustakuu<br />
ei kata ulkomaiseen ostajaan tai<br />
ostajan maahan liittyviä luottoriskejä. Takuun<br />
myöntämisen edellytyksenä on viejän takuukelpoisuus.<br />
Tärkeimmät takuukelpoisuuteen<br />
liittyvät tekijät ovat viejän toiminnan tulokset,<br />
taloudellinen asema, viejän kyky suoriutua<br />
vientikaupasta sekä kauppaan liittyvät riskit.<br />
Takuukate luotonantajalle on yleensä 100 % ja<br />
Finnveralla on täysimääräinen takautumisoikeus<br />
viejään nähden siitä korvauksesta, jonka<br />
se on suorittanut luotonantajalle. Viejältä edellytetään<br />
vastavakuuksia.<br />
Ostajaluottotakuu<br />
Ostajaluottotakuu on vakuus luotonantajalle<br />
ulkomaisesta ostajasta, ostajan pankista tai ostajan<br />
maasta aiheutuvien luottoriskien varalta.<br />
Viejälle takuujärjestely merkitsee viennin vakuusongelmien<br />
ja rahoituksen helpottumista;<br />
luottokaupassa kauppahinta saadaan käteisehdoin<br />
ja ostajiin liittyvät luottoriskit siirtyvät<br />
viejältä luotonantajalle ja edelleen Finnveralle.<br />
Takuu soveltuu käytettäväksi erilaisissa keskipitkän<br />
ja pitkän maksuajan ostajaluottojärjestelyissä<br />
kuten kauppakohtaisissa ostajaluotoissa,<br />
pankki- ja projektikohtaisissa puiteluotoissa<br />
sekä forfaiting- ja leasingrahoituksessa. Takuu<br />
soveltuu myös lyhyellä maksuajalla tapahtuvaan<br />
vientiin silloin, kun viejä saa ostajalta<br />
kauppahinnan maksuksi siirtokelpoiset velkasitoumukset<br />
kuten hyväksytyn vekselin tai promissory<br />
noten. Takuun voi saada koti- tai ulkomainen<br />
rahoituslaitos. Vientituotteiden on<br />
oltava pääasiassa suomalaista alkuperää. Luotonsaajan<br />
voi olla ostaja tai ostajan pankki, joiden<br />
luottokelpoisuuden Finnvera tutkii takuupäätöstä<br />
tehdessään. Ostajien luottokelpoisuus<br />
tutkitaan yleensä luottotietojen ja tilinpäätösanalyysien<br />
perusteella.<br />
41
Finnveran vientitakuu<br />
Luottoriskitakuu<br />
Luottoriskitakuulla viejä voi vakuuttaa vientikauppansa<br />
luottotappioiden varalta. Takuun<br />
kohteena voivat olla riskit, jotka liittyvät ulkomaiselta<br />
ostajalta olevaan saatavaan sekä valmistusaikana<br />
tapahtuvaan kaupan keskeytymiseen.<br />
Takuulla katetaan poliittiset ja kaupalliset riskit<br />
tai pelkästään poliittiset riskit. Kaupallisia<br />
riskejä ovat ostajan maksukyvyttömyys ja maksuhaluttomuus.<br />
Kaupallisten riskien takuukate<br />
on yleensä 85 %. OECD:n läntisiin teollisuusmaihin<br />
suuntautuvassa viennissä ei kaupallisia<br />
riskejä yleensä voida kattaa, ellei maksuaika<br />
ole kaksi vuotta tai sitä pidempi. Mikäli maksuaika<br />
on lyhyempi kuin kaksi vuotta, kaupalliset<br />
riskit voida kattaa joko Suomen Luottovakuutus<br />
Oy:n tai vakuutusyhtiöiden luottovakuutuksella.<br />
Poliittiset riskit ovat ostajan<br />
maasta johtuvia riskejä, joihin ostaja ja viejä eivät<br />
voi vaikuttaa. Poliittisia riskejä ovat esimerkiksi<br />
maksuvaluutan siirron rajoittaminen, velkojen<br />
vakauttaminen tai sota ja kapina. Poliittisten<br />
riskien kate on yleensä 95 %. Takuu<br />
myönnetään suomalaiselle viejälle. Vientituotteen<br />
on yleensä oltava suomalaista alkuperää ja<br />
kaupan maksuehtojen on oltava kansainvälisen<br />
käytännön mukaiset.<br />
Investointitakuu<br />
Investointitakuulla suomalainen sijoittaja voi<br />
vakuuttaa ulkomaisen investoinnin poliittisten<br />
riskien varalta. Takuun kattamia investointimuotoja<br />
voivat olla mm. osakepääoman merkintä,<br />
osakaslainat ja takaukset, jotka sijoittaja<br />
antaa osakasyrityksen ottamien luottojen vakuudeksi.<br />
Investointitakuulla voidaan kattaa<br />
mm. seuraavat poliittiset riskit: sijoitusmaan<br />
viranomaisten valuutan vaihtamista ja siirtämistä<br />
koskevat rajoitukset; investoinnin kansallistaminen,<br />
takavarikointi, pakkolunastus tai<br />
muut vastaavat sijoitusmaan viranomaisten toimenpiteet<br />
sekä sodan, kapinan, vallankumouksen<br />
tai muun vastaavan poikkeustilan aiheuttama<br />
omaisuuden tuhoutuminen tai toimintojen<br />
keskeytyminen. Takuu voidaan myöntää vähintään<br />
kolmeksi ja enintään kahdeksikymmeneksi<br />
vuodeksi. Takuukate on yleensä 90-95 %.<br />
Vastatakuu<br />
Vastatakuulla viejä voi vakuuttaa ulkomaisen<br />
ostajan hyväksi annettavia vakuuksia, kuten<br />
tarjous-, ennakon-, toimitus- ja vastuuajan takauksia.<br />
Viejä voi takuulla kattaa vakuuden<br />
käyttöönottoriskin. Vastatakuu voi olla myös<br />
vakuutena pankille, joka antaa viejän puolesta<br />
takauksen ulkomaiselle ostajalle. Vastatakuun<br />
kattaman takauksen on oltava määrältään ja<br />
voimassaoloajaltaan rajattu. Takauksen antaja<br />
voi olla suomalainen tai ulkomainen pankki tai<br />
vakuutusyhtiö. Viejä voi olla suomalainen yritys,<br />
tämän ulkomainen tytäryhtiö tai työyhtymä,<br />
jossa suomalainen on osapuolena. Takauksista<br />
lisää s. 36.<br />
Remburssitakuu<br />
Remburssitakuun avulla pankki voi suojautua<br />
vientiremburssin vahvistukseen liittyviltä kaupallisilta<br />
ja poliittisilta riskeiltä. Vahvistettavan<br />
remburssin tulee olla peruuttamaton ja siihen<br />
on sovellettava Kansainvälisen Kauppakamarin<br />
kulloinkin voimassaolevia remburssisääntöjä.<br />
Rembursseista lisää s. 19.<br />
42
Riskeiltä suojautuminen ulkomaankaupassa<br />
Riskeiltä suojautuminen<br />
ulkomaankaupassa<br />
Valuuttakurssit määräytyvät kansainvälisillä<br />
valuuttamarkkinoilla vallitsevan kysynnän ja<br />
tarjonnan mukaan. Valuutat ovat toisiinsa nähden<br />
vapaasti kelluvia muutamia poikkeuksia<br />
lukuun ottamatta, joissa valuutan kurssi on sidottu<br />
toiseen valuuttaan (esim. EUR/EEK).<br />
Euroopan Keskuspankki noteeraa päivittäin<br />
kello 15.15 (Suomen aikaa) keskikurssit tärkeimmille<br />
valuutoille euroa vastaan. Pankki laskee<br />
omat listakurssinsa keskikurssien perusteella.<br />
Näitä kursseja käytetään alle 33.000 euron<br />
tapahtumissa. Pankin noteeraamat kurssit<br />
muuttuvat markkinatilanteen mukaan myös<br />
päivän aikana. Suurempiin kuin 33.000 euron<br />
maksuihin sovelletaan kansainvälisten valuuttamarkkinoiden<br />
mukaisia markkinakursseja,<br />
jotka vaihtuvat jatkuvasti kysynnän ja tarjonnan<br />
mukaan.<br />
VALUUTTAKURSSEIHIN<br />
VAIKUTTAVIA TEKIJÖITÄ<br />
Pitkällä aikavälillä valuuttakurssien kehitykseen<br />
vaikuttavat maan inflaatio, inflaatioerot<br />
muihin maihin, raha- ja korkopolitiikka, talouden<br />
kehitys, vaihtotase ja taloudellisten ja poliittisten<br />
olojen vakaus.<br />
Lyhyen aikavälin vaikuttajia ovat lisäksi<br />
poliittiset muutokset, keskuspankkien toimenpiteet,<br />
psykologiset tekijät, odotukset, speku-<br />
laatio ja sijoittajien toimenpiteet. Poliittisia tekijöitä<br />
ovat esimerkiksi vallankumoukset, lakot,<br />
sodat ja hallituksen vaihdokset.<br />
Inflaatio vaikuttaa maan kilpailukykyyn ja<br />
sitä kautta maksutaseeseen. Korkopolitiikalla<br />
voidaan vaikuttaa valuutan kysyntään, esimerkiksi<br />
kireällä rahapolitiikalla voidaan lisätä valuutan<br />
kysyntää ja vähentää tuontia. Keskuspankit<br />
pyrkivät säilyttämään valuuttansa kurssin<br />
haluamallaan tasolla, ja ne voivat vaikuttaa<br />
kursseihin ostamalla ja myymällä.<br />
RISKIT<br />
Kurssiriski<br />
Valuuttakurssien ennustamiseen on kehitetty<br />
useita menetelmiä ja jotkut laitokset ja pankit<br />
laativat säännöllisesti ennusteita. Kehityksen<br />
ennustaminen on kuitenkin erittäin vaikeata,<br />
koska niin monet arvaamattomat tekijät voivat<br />
vaikuttaa kursseihin.<br />
Lähtökohtana on syytä pitää sitä, että yrityksellä<br />
on kurssiriski aina, kun sillä on velkoja<br />
tai saatavia muussa valuutassa kuin eurossa.<br />
Riski alkaa tarjouksen teosta ja realisoituu, jos<br />
kurssit muuttuvat ennen maksua. Yrityksen on<br />
pyrittävä eliminoimaan koko liiketoimintaan<br />
sisältyvät todelliset kurssiriskit, eikä ainoastaan<br />
minimoimaan kirjanpidollisia kurssieroja. Esimerkiksi<br />
laskun lähettämisen ja maksuhetken<br />
43
Riskeiltä suojautuminen ulkomaankaupassa<br />
välisen valuuttariskin suojaaminen ei ole koko<br />
liiketoiminnan kannalta riittävää.<br />
Taseriski<br />
Yrityksen taseessa valuuttamääräisten erien,<br />
kuten myyntisaamisten ja lainojen arvostamisesta<br />
tilinpäätöspäivän kurssiin voi syntyä tulosvaikutuksia.<br />
Taseriskin hallintatarve lähtee<br />
käytetyistä kirjanpitoperiaatteista.<br />
Transaktioriski<br />
Transaktio- eli tapahtumariskillä tarkoitetaan<br />
suunnitelluista tai sovituista valuutansiirroista<br />
aiheutuvia riskejä, joita ei vielä ole kirjattu yrityksen<br />
kirjanpitoon. Riskin aiheuttaa epävarmuus<br />
kurssitasosta silloin, kun yritys kotiuttaa<br />
valuuttasaataviaan tai maksaa valuuttavelkojaan.<br />
Transaktioriski voi realisoitua tarkastelu-<br />
ja maksuhetken välillä tapahtuvien kurssimuutosten<br />
vuoksi.<br />
Taloudellinen riski<br />
Taloudellinen riski kohdistuu tulevaisuudessa<br />
saavutettavaan taloudelliseen tulokseen, joka<br />
saattaa heikentyä kurssivaihteluiden aiheuttaman<br />
kilpailuaseman muutoksen takia. Kilpailukyvyn<br />
herkkyys on riippuvainen yrityksen<br />
valuuttajakaumasta verrattuna kilpailijoihin.<br />
Korkoriski<br />
Yritykselle aiheutuu korkoriskiä, mikäli sen<br />
saatavien ja velkojen korkoperusteet ja/tai korkosidonnaisuusajat<br />
poikkeavat toisistaan. Korkoperusteella<br />
tarkoitetaan viitekorkoa (esim. 3<br />
kuukauden euribor-korko). Korkosidonnaisuusaika<br />
on vastaavasti se aika, jonka kuluttua<br />
korontarkistus aina tehdään.<br />
KURSSIRISKIN HALLINTA<br />
Valuuttapositiolaskelma<br />
Valuuttapositiolaskelma on keino analysoida<br />
valuuttakurssiriskiä, jotta siltä voitaisiin suojautua.<br />
Jokaiselle valuutalle lasketaan erikseen ajan<br />
suhteen jaksotettu nettosaatava tai nettovelka.<br />
Mukaan otetaan myös sellaiset tulot ja menot,<br />
joita ei vielä ole kirjattu, mutta jotka ovat jo tiedossa.<br />
Todelliset valuuttavirrat muodostavat nettopositio<br />
I:n. Kun otetaan huomioon myös budjetoidut<br />
valuuttavirrat, saadaan nettopositio II.<br />
Esimerkki valuuttapositiolaskelmasta ohessa.<br />
Esimerkiksi:<br />
Todelliset valuuttavirrat:<br />
+ myyntisaatavat<br />
+ sitovat tilaukset<br />
+ valuuttatilit<br />
+ valuuttatalletukset<br />
+ lainojen nostot<br />
+ korkotulot<br />
+ muut tulot<br />
– ostolaskut<br />
– – sitovat ostotilaukset<br />
– – muut valuuttavelat<br />
– – luottojen lyhennykset ja korot<br />
= nettopositio I<br />
– suojaukset (esimerkiksi terminoinnit)<br />
= avoin positio<br />
Budjetoidut valuuttavirrat:<br />
+ budjetoitu myynti<br />
+ muut arvioidut tulot<br />
– budjetoidut ostot<br />
= nettopositio II<br />
44
Riskeiltä suojautuminen ulkomaankaupassa<br />
YRITYKSEN SISÄISET<br />
(OPERATIIVISET)<br />
SUOJAUTUMISKEINOT<br />
Sisäisillä keinoilla yritys pyrkii jo ennakkoon<br />
estämään epäedullisten valuuttapositioiden<br />
syntymisen.<br />
Matching eli valuuttamääräisten tulojen ja<br />
menojen yhteensovittaminen<br />
Matching on luonnollinen ja edullinen keino<br />
suojautua. Esimerkiksi dollarimääräisiä vientituloja<br />
vastaan yrityksen kannattaa pyrkiä sopimaan<br />
ostovaluutaksi dollari. Viennin rahoitus<br />
on järkevää hoitaa vientivaluutoilla.<br />
Maksurytmin muuttaminen<br />
Valuuttamaksujen ja -saamisten aikaistaminen<br />
tai viivästyttäminen ovat myös yrityksen käytettävissä<br />
olevia keinoja kurssiriskeiltä suojautumisessa.<br />
Rytmin muutosten käyttö edellyttää<br />
kuitenkin hyvää maksuvalmiutta ja riittäviä<br />
rahoitusmahdollisuuksia.<br />
Valuuttavirtojen hajauttaminen<br />
Yrityksen valuuttariskiä voi hajauttaa sopivalla<br />
valuuttajakaumalla. Mitä useammassa valuutassa<br />
avoin positio on, sitä pienempi on todennäköisyys,<br />
että kaikki valuutat muuttuvat yhtäaikaa<br />
yrityksen kannalta epäedulliseen suuntaan.<br />
Ihannetapauksessa valuuttojen kurssit liikkuvat<br />
vastakkaissuuntiin, jolloin yhden vahvistuva<br />
kurssi kompensoi toisen heikentymisen.<br />
Valuuttaklausuulit<br />
Valuuttaklausuulin käyttäminen, jolla siirretään<br />
kurssiriskiä asiakkaalle tai toimittajalle, on suosittu<br />
suojautumiskeino tarjousvaiheessa. Kurssin<br />
annetaan yleensä liikkua sovitun vaihtelualueen<br />
rajoissa, jolloin pienille kurssimuutoksille<br />
ei ole suojaa.<br />
Sopimusvaluutan valinta<br />
Oikealla sopimusvaluutan valinnalla voi pienentää<br />
valuuttariskin syntymistä. Esimerkiksi<br />
viejän kannattaa valita vahvistuva halpakorkoinen<br />
valuutta. Neuvottelutilanteessa lähtökohtana<br />
ovat osapuolten kurssimuutosodotukset,<br />
riskiarvot ja kustannusnäkökohdat. Sopimusvaluutan<br />
muuttaminen johtaa käytännössä<br />
usein kauppahinnan tarkistamiseen.<br />
Sopimus Euroina<br />
Euron käyttäminen laskutusvaluuttana poistaa<br />
kurssiriskin.<br />
ULKOISET SUOJAUTUMISKEINOT<br />
ELI FINANSSISUOJAUKSET<br />
Valuuttatilit<br />
Yritys voi tallettaa valuuttatilille ulkomailta tulevia<br />
varoja valuuttamääräisinä tai ostaa valuuttaa<br />
etukäteen tulevia maksuja varten. Kun saatavat<br />
ja velat ovat samassa valuutassa, eliminoituu<br />
kurssiriski.<br />
Valuuttamääräinen luotto<br />
Kurssiriskiltä voi myös suojautua ottamalla kutakin<br />
yksittäistä saatavaa vastaavan valuuttaluoton.<br />
Tämä suojaustapa on yksinkertainen eikä aiheuta<br />
ylimääräisiä kustannuksia Eurolainaan verrattuna.<br />
Termiinikauppa<br />
Valuuttatermiini on yleisimmin käytetty instrumentti<br />
valuuttariskiltä suojautumiseen. Yri-<br />
45
Riskeiltä suojautuminen ulkomaankaupassa<br />
tys sitoutuu ostamaan tai myymään tietyn määrän<br />
valuuttaa tiettynä päivänä ennalta sovittuun<br />
kurssiin. Sopimuksia tehdään 1 viikosta 12 kuukauden<br />
ajalle, tärkeimpien valuuttojen kohdalla<br />
myös pidemmät sopimukset ovat mahdollisia.<br />
Termiinikauppoja on mahdollista tehdä<br />
myös kahden vieraan valuutan kesken.<br />
Termiinikurssi lasketaan valuutan markkinakurssin<br />
ja valuuttojen korkoeron perusteella,<br />
joten pankin ilmoittama kurssi on voimassa<br />
vain tarjoushetkellä. Mikäli euron korko on<br />
korkeampi kuin vieraan valuutan korko,<br />
valuuttatermiinikurssi on alhaisempi, eli vieraan<br />
valuutan arvo on korkeampi kuin markkinakurssi<br />
( spot-kurssi ) ja päinvastoin.<br />
Termiinikauppa on molempia osapuolia sitova<br />
sopimus, joka voidaan purkaa vain tekemällä<br />
vastakauppa, eli myyntitermiiniä vastaan<br />
tehdään samalle eräpäivälle ja samalle summalle<br />
ostotermiini, jolloin eräpäivänä asiakkaalle<br />
tulee kurssihyvitys tai -veloitus kurssierosta.<br />
Valuuttafutuuri<br />
Valuuttafutuuri on vakioitu eli standardisoitu<br />
sopimus valuutan ostosta tai myynnistä tiettynä<br />
tulevana päivänä. Futuurisopimusten päättymiskuukaudet<br />
ovat maalis-, kesä-, syys- ja<br />
joulukuu.<br />
Koron- ja valuutanvaihtosopimus<br />
(valuuttaswap)<br />
Valuuttatermiini- ja futuurimarkkinat toimivat<br />
aktiivisesti vain vuoden pituisiin maturiteetteihin.<br />
Pitempien maturiteettien suojaustarpeet<br />
voidaan kattaa valuuttaswap-markkinoilla.<br />
Valuuttaswapilla voidaan vaihtaa yhden valuutan<br />
määräinen velka toisen valuutan määräiseen<br />
velkaan. Valuuttaswapin osapuolet sitoutuvat<br />
sovitun periodin ajan vaihtamaan keskenään<br />
kahden eri valuutan määräiset korkovirrat<br />
ja vastaavat pääomat sopimuksen tekohetkellä<br />
sovittuun kurssiin periodin lopussa.<br />
Valuuttaoptio<br />
Valuuttaoptio on sopimus, jossa sen ostajalla on<br />
oikeus, mutta ei velvollisuus, tehdä optiosopimuksessa<br />
määritelty valuuttakauppa. Option<br />
ostaja saa valita, käyttääkö tätä oikeutta vai ei.<br />
Valuuttaoption ostaja maksaa tästä oikeudesta<br />
option hinnan eli preemion. Optioita voidaan<br />
käyttää kaikenluonteisten valuuttakurssiriskien<br />
suojaamiseen.<br />
KORKORISKILTÄ SUOJAUTUMINEN<br />
Korkoriskillä tarkoitetaan korkomuutosten aiheuttamaa<br />
epävarmuutta yrityksen tuloksessa<br />
ja arvossa. Mikäli saatavan ja velan korkosidonnaisuus<br />
ja/tai korkosidonnaisuusaika poikkeavat<br />
toisistaan, aiheutuu yritykselle korkoriskiä.<br />
Korkoriskiä voidaan siis pienentää asettamalla<br />
saatavien ja velkojen korkoperuste ja korkosidonnaisuusaika<br />
toisiaan vastaavaksi. Käytännössä<br />
yrityksen rahoitusasemaan liittyy lähes<br />
aina korkoriskiä. Esimerkiksi teollisuusyrityksen<br />
korkoriskiaseman tasopainottaminen on<br />
käytännössä vaikeaa, koska valtaosa yrityksen<br />
omaisuudesta on reaaliomaisuutta. Korkoriskiltä<br />
suojautumiseen voidaan käyttää myös taseen<br />
ulkopuolisia sitoumuksia, kuten korkotermiinejä<br />
ja koronvaihtosopimuksia.<br />
Korkotermiini<br />
Korkotermiini on sopimus, jonka avulla voidaan<br />
etukäteen määritellä korko (Euribor) tulevaisuudessa<br />
tiettynä päivänä tapahtuvalle luotonnostolle<br />
tai talletukselle. Sopimuksen arvo-<br />
46
Riskeiltä suojautuminen ulkomaankaupassa<br />
päivänä suoritetaan yrityksen ja pankin välillä<br />
korkoero korkotermiinin sopimuskoron ja<br />
Euriborin välillä.<br />
Korkotermiineillä käydään kauppaa yleisimmin<br />
3, 6, 9 ja 12 kuukauden mittaisilla periodeilla<br />
ja hinnoittelu perustuu luotto- ja talletusmarkkinoiden<br />
pohjalta laskettuihin niin sanottuihin<br />
Forward-Forward-hintoihin.<br />
Koronvaihtosopimus<br />
Koronvaihtosopimuksella voidaan vaihtaa yrityksen<br />
luottosalkun korkoperustetta saatavakannan<br />
korkoperusteen muutoksen tai muuttuneen<br />
markkinanäkemyksen mukaiseksi. Esim. jos oletetaan<br />
korkotason nousevan lähiaikoina ja yrityksellä<br />
on vaihtuvakorkoinen lainasalkku, niin silloin<br />
on järkevää lukita nykyinen matala korkotaso.<br />
Tämä on helpoin tehdä koronvaihtosopimuksella,<br />
jossa yritys maksaa kiinteää korkoa ja<br />
saa vaihtuvaa korkoa (Euribor). Jos korot nousevat<br />
odotusten mukaisesti kompensoi koronvaihtosopimus<br />
vaihtuvakorkoisen lainasalkun aiheuttamat<br />
kohonneet korkokustannukset.<br />
Koronvaihtosopimuksilla käydään kauppaa<br />
pääsääntöisesti 1-5 vuoden periodeilla ja hinnoittelu<br />
perustuu kyseessä olevien valuuttojen<br />
valtion jvk-lainojen korkoihin.<br />
YRITYKSEN VALUUTTAHALLINTA<br />
Yritysten valuuttariskiasemat ja riskienhallintatavat<br />
poikkeavat toisistaan riippuen yrityksen<br />
koosta, toimialasta, rakenteesta ja suhtautumisesta<br />
riskiin. Riskienhallinnan onnistuminen<br />
edellyttää kuitenkin aina riskien selkeää<br />
ymmärtämistä ja niiden tunnistamista.<br />
Mikäli yritys jättää tietoisesti osan nettopositioistaan<br />
suojaamatta, pyrkii se tällä avoimella<br />
riskillä tekemään valuuttakurssinäkemykseen<br />
ja -ennusteisiin perustuen voittoa. Odotettavissa<br />
olevan tuoton pitää olla riittävän suuri suhteessa<br />
otettuun riskiin.<br />
Yrityksen olisi luotava järkevä riskinottostrategia,<br />
johdonmukainen kurssikehityksen ja<br />
valuuttapositioiden seurantajärjestelmä ja selkeät<br />
toiminta-ohjeet. Avoimien positioiden<br />
osalta on syytä määritellä raja-arvot, jolloin niiden<br />
suojaamiseen on ryhdyttävä. Riskienhallinnan<br />
perustavoitteena tulisi kuitenkin olla<br />
ennen kaikkea varsinaisen liiketoiminnan tuloksen<br />
turvaaminen.<br />
Valuutta-asioita hoitavien henkilöiden on<br />
oltava jatkuvassa vuorovaikutuksessa yrityksen<br />
vienti- ja tuontitoiminnasta vastaavien henkilöiden<br />
kanssa.<br />
47
UNICO-pankkiryhmä<br />
UNICO-pankkiryhmä<br />
OKO Osuuspankkien Keskuspankki Oyj<br />
(OKO) on ollut mukana Unico Banking Groupissa<br />
sen perustamisesta vuodesta 1976 alkaen.<br />
Unico Banking Group perustettiin edistämään<br />
yhteistyötä jäsentensä välillä. Käytännössä tämä<br />
aluksi tarkoitti informaation vaihtoa, koulutusta,<br />
asiakkaiden ohjausta toisen Unico-pankin<br />
palvelujen käyttäjäksi, erilaisia kansainvälisiä<br />
rahoitusjärjestelyjä, varainhankintaa, ulkomaisen<br />
maksuliikkeen ohjaamisesta toiseen Unicopankkiin,<br />
silloin kuin se on mahdollista jne. Perustamisen<br />
tarkoituksena ei ollut rajoittaa yhteistyötä<br />
muiden pankkien kanssa tai vähentää<br />
kilpailua.<br />
Unico- pankin määritelmä on: osuustoiminnallinen<br />
tausta, eurooppalainen, johtavien<br />
pankkien joukossa omassa maassaan sekä yksityis-<br />
että yritysasiakkaiden keskuudessa ja<br />
riittävästi kansainvälistä toimintaa. Mukaan on<br />
tullut uusia jäseniä ja syksyllä 2001 Unico muodostuu<br />
seuraavista täysjäsenistä: Crédit Agricole<br />
(Ranska), DZ Bank Deutsche Zentral-<br />
Genossenschaftsbank (Saksa), ICCREA Banca<br />
(Italia) OKO Osuuspankkien Keskuspankki<br />
Oyj (Suomi), Rabobank Nederland (Hollanti)<br />
ja RZB, Raiffeisen Zentralbank Österreich<br />
AG (Itävalta) sekä liitännäisjäsenistä: Banco<br />
Cooperativo Español S.A. (Espanja) ja Union<br />
of Swiss Raiffeisen Banks (Sveitsi).<br />
Unico International Platform kautta yhteys<br />
on luotu myös Caisse Centrale Desjardins<br />
du Quebec (Kanada), Norinchukin Bank (Japani)<br />
ja Banco del Desarrollo (Chile) kanssa.<br />
Unico Banking Groupilla on pysyvä sihteeristö<br />
Amsterdamissa, jossa työskentelee pääsihteerin<br />
lisäksi kymmenisen henkilöä. Unico -<br />
yhteistyö on pääasiassa yhteisten tuotteiden<br />
kehittämistä asiakkaille. Oivallinen esimerkki<br />
tästä on tuote nimeltään UniCash, joka on v.<br />
1998 esitelty useimpien Unico-pankkien kotimaissa<br />
heidän omille asiakkailleen. Tähän yhteistyöhön<br />
osallistuu myös Unicon ulkopuolisia<br />
pankkeja. Unicash -palvelusta enemmän sivulla<br />
27. Neuvotteluja uusien yhteistyöpankkien<br />
saamiseksi mukaan UniCashiin käydään<br />
kaiken aikaa. Toinen tuote-esimerkki on Internet-pohjainen<br />
Unico Car Lease, mitä myös laajennetaan<br />
Unico-pankkien ulkopuolelle.<br />
Perinteistä yhteistyötä tehdään koko ajan<br />
osake-, velka-, valuutta- ja muilla markkinoilla,<br />
kuten myös maksuliikkeessä, kaupan rahoituksessa,<br />
lainopillisissa kysymyksissä, vähittäispankkipalveluissa,<br />
jne.<br />
49
UNICO-pankkiryhmä<br />
OKO Bank ulkomailla<br />
Tukholman sivukonttori<br />
OKOn Tukholman sivukonttori, OKO Bank,<br />
Finland, Filial<br />
Brunkebergstorg 5, 6tr<br />
P.O. Box 16 140<br />
S-103 27 Stockholm<br />
puh. +46-8-412 8900<br />
fax +46-8-412 8919<br />
telex 11236 okoss s<br />
S.W.I.F.T osoite:<br />
OKOY SE SX<br />
VD Esa Paldanius<br />
e-mail: firstname.surname@okobanken.se<br />
Edustustot<br />
OKO Bank St. Petersburg Representative Office<br />
36, nab.r.Moiki 3rd Floor, Office 333<br />
191186 St. Petersburg<br />
puh. +7-812-326 1891<br />
fax +7-812-326 1890<br />
sähköpostiosoite:<br />
kari.tolvanen@okobank.spb.ru<br />
olga.nadirova@okobank.spb.ru<br />
Representative Kari Tolvanen<br />
Jäsenyys<br />
OKO on eurooppalaisten osuustoiminnallisten<br />
keskuspankkien muodostaman UNICO-pankkiryhmän<br />
jäsen.<br />
Ryhmän jäsenet:<br />
Banco Cooperativo Español S.A. (Espanja, liitännäisjäsen)<br />
Crédit Agricole (Ranska)<br />
DZ Bank Deutsche Zentral-Genossenschaftsbank<br />
(Saksa)<br />
ICCREA Banca (Italia)<br />
OKO Osuuspankkien Keskuspankki Oyj<br />
(Suomi)<br />
Rabobank Nederland (Hollanti)<br />
Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (Itävalta)<br />
Union of Swiss Raiffeisen Banks (Sveitsi, liitännäisjäsen)<br />
Yhteydet OKOssa:<br />
Kyllikki Pankakoski, Vice President<br />
OKO F4<br />
Puh. (09) 404 2960<br />
Fax (09) 404 2002<br />
OKO Bank Tallinn Representative Office<br />
21 Pärnu Maantee<br />
EE-0001 Tallinn<br />
puh. +372-6-266 491<br />
fax +372-6-266 494<br />
sähköpostiosoite:<br />
etunimi.sukunimi@okobank.com<br />
Representative Arja Jurmu<br />
50
OKOBANK Ulkomailla<br />
51
346295 5/2002