Oman hyvinvoinnin lähteillä - ohjaajan käsikirja ... - Kuntoutussäätiö
Oman hyvinvoinnin lähteillä - ohjaajan käsikirja ... - Kuntoutussäätiö
Oman hyvinvoinnin lähteillä - ohjaajan käsikirja ... - Kuntoutussäätiö
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
62<br />
tarkoittaa, että aivoissa tietojen vastaanotto ja prosessointi estyi ja myös kehon<br />
rajat hämärtyivät. Myös Daniel Goleman on tutkinut rentoutumisen vaikutuksia<br />
neurotieteellisesti ja hän päätynyt siihen, että meditoiminen kouluttaa aivoja ja<br />
muotoilee niitä uudelleen.<br />
Suomessa on tutkittu rentoutumisen vaikutuksia hyvinvointiin. Helli Toivanen<br />
Kuopion yliopistossa seurasi, miten 15 minuutin päivittäinen rentoutuminen<br />
puolen vuoden aikana lisäsi työhalua ja hyvinvointia. Kaikkien mittareiden mukaan<br />
rentoutusryhmissä stressi väheni ja sairauspoissaolot vähenivät, kun taas<br />
vertailuryhmässä stressi lisääntyi. Myös KuntoutusOrtonin vetämässä ”Työstressi,<br />
uupumus ja koettu työkyky – mittaaminen ja rentoutuksen vaikutus” -tutkimus<br />
osoitti, että stressitilassa tapahtuvia fysiologisia muutoksia on mahdollista mitata.<br />
Tutkimuksessa käytettiin sovellettua rentoutusta itsehallintamenetelmänä autonomisen<br />
hermoston välittämien emotionaalisten ja stressiongelmien hoitoon.<br />
Tutkimuksessa todettiin selvä yhteys stressin ja autonomisen hermoston säätelyjärjestelmän<br />
välillä. Rentoutuksella vahvistettiin parasympatikuksen aktiivisuutta.<br />
Vuoden seurannassa tuloksena oli, että kiireen tunne, lihasjännitys, kivut ja<br />
väsyneisyys väheni. Myös uhrautuvaisuus ja perfektionismi vähenivät.<br />
Tietoisuustaitojen hyvinvointivaikutukset liittyvät aivokuoren etummaisilla<br />
alueilla tapahtuvaan tunteiden säätelyn vahvistumiseen. Tietoisuustaitoharjoittelu<br />
aktivoi aivoalueita, jotka ovat aikaisemman tutkimustiedon mukaan yhteydessä<br />
empatiaan ja mentalisaatioon. Mentalisaatio tarkoittaa kykyä havainnoida toisen<br />
ja omia psyykkisiä tiloja. Tietoisuustaitojen harjoittelun aikana aivojen aktivaation<br />
painopistealue siirtyy erityisesti aivokuoren etuotsalohkoalueille, jonka tiedetään<br />
säätelevän tarkkaavuutta ja toiminnanohjausta. Aivojen tunnekeskus säätelee ja<br />
rauhoittaa aivojen toimintaa ja siksi myönteinen mieliala kasvaa. Ahdistuneisuus<br />
ja jännittyneisyys vähenevät.<br />
Tietoisuustaidot vaikuttavat samalla tapaa aivoihin kuin turvallinen kiintymyssuhde,<br />
jossa emotionaalinen vaikutus on vastavuoroista ja jossa otetaan toistensa<br />
tunnetilat huomioon. Empatia, tunteiden, toiminnan ja motoriikan säätely<br />
vahvistuvat tietoisuustaitojen avulla. Syntyy mielen oma sisäistynyt tietoisuustoiminta<br />
psykologisena ja neurokognitiivisena mekanismina. Tietoisuustaidot voivat<br />
kouluttaa aivoja prosessoimaan informaatiota aikaisempaa paremmalla tavalla,<br />
joka edistää psyykkistä hyvinvointia ja terveyttä.<br />
Lazar et.al. tutkimuksen mukaan tietoisuustaitoja vuosia harjoittaneiden aivokuori<br />
oli selvästi paksuuntunut niillä alueilla, jotka liittyvät huomion ylläpitämiseen.<br />
Lisäksi tutkijat havaitsivat, että aivokuoren keskimääräinen tiheys prefrontaalikorteksilla,<br />
joka on yhdistetty tunteiden ja kognition integraatioon liittyviin<br />
toimintoihin, oli sama verrattaessa 40–50-ikäisiä tietoisuustaitojen harjoittajia ja<br />
20–30-vuotiaita verrokkeja. Tutkijat tulivat siihen tulokseen, että säännöllinen<br />
<strong>Oman</strong> <strong>hyvinvoinnin</strong> lähteillä