Oman hyvinvoinnin lähteillä - ohjaajan käsikirja ... - Kuntoutussäätiö
Oman hyvinvoinnin lähteillä - ohjaajan käsikirja ... - Kuntoutussäätiö
Oman hyvinvoinnin lähteillä - ohjaajan käsikirja ... - Kuntoutussäätiö
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
52<br />
Vanhakantainen ajattelu, että oppiminen on passiivista säiliön täyttämistä<br />
uudella tiedolla, on saanut väistyä. Esimerkiksi konstruktivistinen oppimiskäsityksen<br />
mukaan oppija ei ole passiivinen tiedon vastaanottaja, vaan rakentaa<br />
aktiivisesti omaa ymmärrystään käsiteltävästä ilmiöstä tai uutta taitoa<br />
hyödyntäen aikaisempia tietojaan ja taitojaan. Oma aktiivisuus on keskeistä.<br />
Kokemuksellinen oppiminen on niin ikään aktiivista oppimista ja se taas<br />
keskittyy oppijan kokemuksiin ja elämyksiin ja niiden reflektointiin – tietoiseksi<br />
tekemiseen. Kokemusten merkitysten pohdinta lisää ymmärrystä ja<br />
auttaa muutokseen pyrkimisessä. Läsnäolotietoisuus ja avoimuus juuri sen<br />
hetken kokemukselle auttavat kokemuksen jäsentämisessä. Tietoinen läsnäolo<br />
tekee mahdolliseksi kokemuksen tietoisen tarkastelun ja auttaa tämän<br />
uuden psykologisen itsesäätelytaidon oppimisessa, mitä kokemuksellisessa<br />
oppimisessa tarvitaan.<br />
Situationaalinen oppiminen puolestaan korostaa ihmissuhdeympäristöä ja<br />
ihmisten välisiä vuorovaikutussuhteita ja tilanteita, joissa oppiminen tapahtuu.<br />
Oppiminen tapahtuu paljolti tiedostamatta elämällä tavallista elämää.<br />
Esimerkkinä tällaisesta oppimisesta voisi pitää vaikkapa muoti-ilmiöitä, jotka<br />
ilmenevät ajassa ja joita ei voi olla huomaamatta esimerkiksi katukuvassa.<br />
Juuri nyt kohutaan maailman lehdistössä paljon siitä, miten riippuvaisia ihmiset<br />
ovat valinnoissaan ja päätöksenteoissaan muista ihmisistä. Ihminen ei<br />
pysty tekemään omia valintoja muista riippumatta, vaikka elää siinä uskossa.<br />
Suurin osa päätöksistä tapahtuu tiedostamattomasti, alitajuisesti sekä sosiaalisten<br />
sidosten määrääminä. Ilmiön taustaa, ihmisen ns. sosiaalisia aivoja,<br />
tutkitaankin nykyään paljon.<br />
Sosiodynaamisessa, R. Vance Peavyn kehittämässä, uudistavan oppimisen<br />
mallissa käytetään avointa, keskustelevaa dialogia, jossa keskeistä on kuunteleminen<br />
ja oman puheenvuoron rakentaminen. Tasa-arvoisuus, demokraattisuus<br />
ja avoimuus muodostavat olennaisen osan tässä moniäänisessä keskustelussa.<br />
Ryhmässä ihmisten välisessä vuorovaikutuksessa aiemmin opittua<br />
tietoa tunnistetaan ja tulkitaan niin, että siitä tulee mielekästä uudessa kontekstissa<br />
ja ymmärrys kasvaa. Uudistavassa oppimisessa syntyy uusia merkityksiä,<br />
uusia tulkintoja ja uutta ymmärrystä oppimiskokemuksien tuloksena.<br />
Tällöin oppijan näkökulma muuttuu. Uuden näkökulman löytäminen on<br />
usein ratkaiseva tekijä, jotta voi saada vaikeassa tilanteessa tapahtumat hallintaansa.<br />
Uudet havainnot muuttavat tulkintoja, joita on tehty aikaisimmista<br />
kokemuksista. Sosiodynaamisessa ohjauksessa käytetään dialogista kuuntelua,<br />
jossa ohjaaja kuuntelee ja pyrkii samanaikaisesti huolehtimaan siitä, että<br />
se, mitä hän aikaisemmin asiasta tietää, ei pääse vaikuttamaan tulkintoihin ja<br />
muuttamaan sanoman merkitystä.<br />
<strong>Oman</strong> <strong>hyvinvoinnin</strong> lähteillä