Lue julkaisu - EMMA
Lue julkaisu - EMMA
Lue julkaisu - EMMA
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
3 / 2 011
Näyttelyohjelmisto<br />
28.9.11–8.1.12<br />
Anitra Lucander – Värin runoilija<br />
Anitra Lucander, Kompositio II, 1953, öljy.<br />
Ateneumin taidemuseo. Kuva Valtion taidemuseo,<br />
Kuvataiteen keskusarkisto, Jukka Romu.<br />
Anitra Lucanderin (1918–2000) retrospektiivissä on maalauksia, kollaaseja,<br />
kangasaplikaatioita, piirustuksia ja grafiikkaa. Näyttely kuuluu <strong>EMMA</strong>n klassikkosarjaan,<br />
jossa esitellään suomalaisen modernismin suuria nimiä.<br />
Yang Fudong – Utopia ja todellisuus<br />
Yang Fudongin (s.1971 Peking) neljä teoskokonaisuutta käsittävä näyttely<br />
täyttää <strong>EMMA</strong>n mediatilat.<br />
11.11.11.–<br />
Yang Fudong, No Snow on the Broken Bridge.<br />
Juhani Harri<br />
Kuvataiteilija Juhani Harrin (1939–2003) esinekoosteita. Sään tai ajan kuluttamat käytetyt,<br />
kirpputoreilta, roskakoreista ja luonnosta löytyneet esineet olivat Harrille ”taiteilijan paletti”,<br />
joista hän rakensi nostalgisia tarinoita.<br />
2.3.–10.6.12<br />
Italialainen futurismi<br />
Futurismi oli merkittävä Italiassa 1900-luvun alussa syntynyt taidesuunta, joka sai alkunsa<br />
runoilija Filippo Tommasso Marinettin (1876–1944) julkaisemasta futurismin manifestista.<br />
Futurismin pyrkimyksenä oli tuoda esille uusi urbaani maailma ja ihmiskäsitys. Se halveksi<br />
kaikkea vanhaa ja perinteistä ja ihannoi koneita, tekniikkaa, vauhtia, hälyä ja liikettä.<br />
Näyttely esittelee Italian futurismia laajalla kaarella 1900-luvun alusta 1940-luvulle asti.<br />
Se pitää sisällään maalauksia, akvarelleja ja pastelleja sekä design-esineitä, pöytiä,<br />
huone- ja säilytyskalusteita sekä puku- ja lavasteluonnoksia.<br />
Juhani Harri, Vaeltava juutalainen,<br />
2000, esinekooste.<br />
Saastamoisen säätiön taidekokoelma.<br />
2.3.–10.6.11<br />
Sophie Calle – Take Care of Yourself<br />
Sophie Calle (s. 1953) on ranskalainen taiteilija, jonka englanninkielinen versio teoksesta<br />
Prenez soin de vous (Take Care of Yourself, 2007) nähdään <strong>EMMA</strong>ssa laajana valokuvien<br />
ja videoiden koosteena. Teos on saanut nimensä Callen ex-miesystävän lähettämän<br />
sähköpostin viimeisten sanojen mukaan, joilla tämä lopettaa heidän suhteensa.<br />
Callen teoksille on ominaista sekoittaa yksityinen elämä julkiseen elämään.<br />
Pysyvästi<br />
Saastamoisen säätiön taidekokoelmaa<br />
Saastamoisen säätiön taidekokoelmasta on pysyvästi esillä lähes<br />
500 teosta, jotka täyttävät puolet <strong>EMMA</strong>n näyttelytiloista.<br />
Kokoelmaripustukseen sisältyy nykytaiteeseen painottuva Punainen<br />
-näyttely, joka herkuttelee punaisen eri sävyillä. Teokset edustavat kattavasti<br />
kuvataiteen kenttää video- ja valokuvataiteesta maalauksiin ja veistoksiin.<br />
Rougena Zatkova: Marinetti Soleil, 1920.<br />
Luce Marinetti Collection<br />
Kansikuvassa Anitra Lucander. Kuva yksityiskokoelma.<br />
2
Mitä te siellä metsässä oikein puuhaatte?<br />
avasi ovensa yleisölle viisi vuotta sitten. Huh, eikö siitä ole sen kauempaa!<br />
Tätä on yksi ja toinen kummastellut <strong>EMMA</strong>n kahvipöydässä.<br />
<strong>EMMA</strong><br />
Aika tuntuu pidemmältä, sillä museon kiireiset valmisteluvuodet ovat mukana olleiden<br />
hyvässä muistissa. Suunniteltiin, istuttiin lukemattomissa kokouksissa arkkitehtien, insinöörien,<br />
virkamiesten ja kollegoiden kanssa, selitettiin päättäjille mihin tähdätään, kaavailtiin<br />
markkinointistrategiaa, pohdittiin konservoinnin tarpeita, rakennettiin toiminnan<br />
verkkoja täällä ja muualla maailmassa.<br />
Puhuttiinko rahasta? Arvatkaa.<br />
Kiisteltiinkö tilaratkaisuista? Arvatkaa.<br />
Riideltiinkö myös turhasta? Oi voi.<br />
<strong>EMMA</strong> – Espoon<br />
modernin taiteen<br />
museon lehti<br />
Seuraava lehti ilmestyy<br />
helmikuussa 2012.<br />
JULKAISIJA<br />
<strong>EMMA</strong> – Espoon<br />
modernin taiteen museo<br />
PÄÄTOIMITTAJA<br />
Leena Joutsenniemi<br />
Toimitusneuvosto<br />
Ari Karttunen<br />
Päivi Karttunen<br />
Nana Salin<br />
Päivi Talasmaa<br />
Taitto Station MIR Oy<br />
Painopaikka<br />
Art-Print Oy<br />
painos: 25 000<br />
Osoitteenmuutokset,<br />
tilaukset (lehti on<br />
maksuton) ja palaute:<br />
info@emma.museum<br />
Museon yhteystiedot<br />
takakannessa.<br />
Siinä tuoksinassa järjestettiin vielä viimeiset näyttelyt kunniakkaassa Otso Galleriassa,<br />
kokeiltiin uudenlaista kouluyhteistyötä ja luotiin tulevan konseptin ääriviivat.<br />
<strong>EMMA</strong>n ensimmäisille vieraille taisivat suurimman yllätyksen tuottaa museon koko<br />
sekä Saastamoisen kokoelman laajuus ja taiteellinen merkitys. Vastaavaa läpileikkausta<br />
viime vuosikymmenten kotimaisesta taiteesta ei ollut aiemmin nähty.<br />
Espoon kaupunki toivoi <strong>EMMA</strong>sta kansainvälistä taidemuseota. Kurkistus tilastoihin<br />
kertoo, että viidessä vuodessa museo on järjestänyt 38 näyttelyä. Niistä puolet on ollut<br />
kotimaisia ja toinen puoli kansainvälisiä näyttelyitä.<br />
Tilastoista näkyy myös, että museo-oppaat ovat vieneet kävijäryhmiä taidekierrokselle<br />
melkein 5000 kertaa ja taidepajassa on tehty itse yli 500 kertaa.<br />
Jos museon kokonaiskävijämäärästä laskee vuotuisen keskiarvon, niin saadaan yli<br />
110 000 kävijää/ vuosi. Sitä voinee pitää tyydyttävänä etenkin, jos muistelee erään helsinkiläisen<br />
kulttuurivaikuttajan tokaisua vuotta ennen museon avaamista: ”Mitä te siellä<br />
metsässä oikein puuhaatte?”<br />
En tiedä onko asiaomainen vaikuttaja käynyt tarkistamassa, mitä ”metsässä” puuhataan.<br />
Helsinkiläisiä kyllä vierailee <strong>EMMA</strong>ssa kiitettävästi.<br />
Meille emmalaisille on ollut erityisen palkitsevaa se, että espoolaiset ovat ottaneet<br />
museon omakseen. Se ei näy tilastoissa, mutta me saamme siitä usein palautetta. Se<br />
on tiikeriä tankkiin.<br />
Viisivuotias on levoton, eikä pysy paikallaan. Siitä pitävät huolen taide itse, museoalan<br />
kehitys, yleisön tarpeet, uusi teknologia, ympäristön muuttuminen (metro ym.) ja tietenkin<br />
rahoitushaasteet. Kun tähän lisätään kristallipallossa häälyvä museon laajennus,<br />
kymmenvuotias <strong>EMMA</strong> on arvatenkin toisenlainen kuin se, jonka synttärikakkua tänä<br />
syksynä syömme.<br />
Markku Valkonen<br />
3
Anitra Lucander, Sommitelma, 1957, öljy. C.–J. af Forselles-kokoelma /Joensuun taidemuseo.<br />
Anitra Lucander, Ruukku Fezistä, 1954, öljy. Yksityiskokoelma. Kuva <strong>EMMA</strong> / Ari Karttunen.<br />
Anitra Lucander, Kollaasi a-o, 1957, kollaasi, vesiväri.<br />
Ateneumin taidemuseo. Kuva Valtion taide museo,<br />
Kuvataiteen keskusarkisto, Hannu Aaltonen.<br />
” Maalauksillani haluan välittää katsojalle vaikutelman<br />
harmonisesta rauhasta, jostakin arkisen olemassaolon<br />
ulkopuolella olevasta.”<br />
Alkuperäinen teksti:<br />
”Genom mitt måleri vill jag till betraktaren förmedla<br />
ett intryck av harmoniskt lugn, av någonting bortom<br />
vardagstillvaron” Andrenius Isa, 1957.<br />
Tre finlandssvenska målare. Ord och Bild, 8/1957.<br />
Kulturtidskrift för de nordiska länderna. Stockholm.<br />
4
Teksti Sanna Teittinen<br />
<strong>EMMA</strong>ssa 28.9.11–8.1.2012<br />
Anitra Lucanderia (1918–2000) kiehtoneet<br />
vanhat korkeakulttuurit ja uskonnot<br />
vaikuttivat hänen taiteeseensa ja taidekäsitykseensä:<br />
hän pyrki taiteessaan pois arkipäiväisyydestä,<br />
tämänpäiväisestä ja pinnallisuudesta<br />
ajattomaan ja pysyvään ilmaisuun. Varsinkin<br />
Intialla ja sen uskonnoilla oli vaikutusta Lucanderin<br />
näkemykseen maalaamisesta: se oli<br />
hänelle myös meditointia. Läpi koko tuotannon<br />
Lucanderin teoksissa on havaittavissa hienostunut<br />
henkisyys ja ajattomuus.<br />
1950-luvun tuotannollaan Anitra Lucander<br />
tuli tunnetuksi abstraktin taiteen yhtenä varhaisena<br />
uranuurtajana ja sotien jälkeisen kuvataiteemme<br />
uudistajana. Lucander oli kuitenkin<br />
hyvin monipuolinen ja innovatiivinen taiteilija,<br />
ja hänen kiinnostuksensa ja kokeilunhalunsa<br />
suuntautuivat kolme vuosikymmentä kestäneen<br />
uran ajan hyvin moninaisille kuvataiteen<br />
alueille. Hän työskenteli mm. taidemaalarina,<br />
värisuunnittelijana, piirtäjänä ja graafikkona.<br />
Lucanderia innostivat myös erilaiset materiaalit,<br />
ja hän teki 1950-luvulta lähtien runsaasti<br />
paperikollaaseja sekä 1960-luvulta alkaen kangasapplikaatioita<br />
ja erilaisia materiaalikokeiluja.<br />
Lucander toimi herkän ja varman väriaistinsa<br />
ansiosta 1960- ja 1970-luvuilla myös asiantuntijana<br />
rakennusten värisuunnittelussa yhteistyössä<br />
arkkitehtien kuten mm. WeeGee-talon<br />
suunnittelijan Aarno Ruusuvuoren kanssa.<br />
Arkkitehtuurin ja kuvataiteen välinen yhteistyö<br />
kiinnosti Anitra Lucanderia laajemminkin, ja<br />
hän teki 1950-luvulla useita suunnitelmia seinämaalauksiksi<br />
ja toteutti 1960-luvulla joitakin<br />
monumentaalikokoisia teoksia julkisiin rakennuksiin.<br />
Lucanderin pitkän uran ajan hänen tuotannossaan<br />
on yhdistävinä piirteinä henkisyyden<br />
ja ajattomuuden lisäksi nähtävissä myös innostus<br />
matkustamiseen, vieraisiin kulttuureihin,<br />
arkkitehtuuriin sekä kiinnostus väriin. Lucanderin<br />
puhtaasti abstraktien sekä myös figuratiivisempien<br />
teosten värit olivat usein peräisin<br />
hänen matkoillaan kokemista värielämyksistä,<br />
jotka rikastuttivat hänen väriasteikkoaan. Väri<br />
oli Lucanderille aina olennainen: muotokieli,<br />
materiaalit ja tekniikat ovat vaihdelleet vuosikymmenten<br />
aikana, mutta väri pysyi aina pääosassa<br />
hänen taiteessaan.<br />
Kirjoittaja on näyttelyn kuraattori<br />
Anitra Lucander – Värin Runoilija<br />
Anitra Lucander,<br />
Moskeija II,<br />
1968, öljy,<br />
Yksityiskokoelma.<br />
Kuva Matti<br />
Ruotsalainen.<br />
5
” Jokaisella paikalla<br />
on oma väriskaalansa...<br />
Ateenasta muistan okran,<br />
Istanbulista siniharmaan.<br />
Myös Pariisi on siniharmaa.”<br />
HBL 24.2.1969<br />
Anitra Lucander kesäpaikassaan Siuntion Kivisillassa 1996.<br />
Hopeapeili 20.10.1966. Kuva © Maire Aho / SKOY.<br />
Anitra Lucander<br />
Tapiolassa ja maailmalla<br />
Teksti Hannele Savelainen<br />
Anitra Lucanderilla (1918–2000) oli rikas<br />
monikulttuurinen, venäläinen, virolainen ja<br />
suomenruotsalainen tausta. Hänen elämänsä<br />
näytti alussa tyypilliseltä perhetytön ja kotiäidin<br />
tarinalta: nuorena naimisiin ja kaksi lasta. Avioeron<br />
myötä kaikki kuitenkin muuttui. Lucanderista<br />
tuli kahden pienen pojan yksinhuoltaja,<br />
ja samaan aikaan hän aloitti iltaopiskelun Vapaassa<br />
taidekoulussa Helsingissä 1940-luvun<br />
jälkipuoliskolla.<br />
Tapiolan Nallenpolun ateljeeseen<br />
Sodan jälkeen taiteilijoiden ateljeetilat olivat<br />
erittäin puutteelliset, ja Lucander oli joutunut<br />
vaihtamaan asuntoa ja työskentelypaikkoja<br />
useaan otteeseen. Ensimmäisen varsinaisen<br />
ateljeetilan hän sai 1955 Espoosta Tapiolasta,<br />
6<br />
minne Suomen Taiteilijaseura oli rakennuttanut<br />
Nallenpolun ateljeetalon. Lucander asui<br />
poikiensa kanssa – tuolloin ensimmäisenä ja<br />
ainoana naistaiteilijana – kuvanveistäjille tarkoitetussa<br />
korkeassa ateljeetilassa viisi vuotta<br />
1955–1960. Kunnon työskentelytilan ansiosta<br />
Lucander saattoi vihdoin keskittyä täysipainoisesti<br />
taiteen tekemiseen.<br />
Matkustaminen elämäntapana<br />
Ruotsi, Ranska, Italia, Espanja, Kreikka, Marokko,<br />
Egypti, Jordania, Turkki, Israel, Iran,<br />
Intia, Nepal.<br />
Matkoilla ja matkojen tuomilla elämyksillä<br />
oli erittäin suuri merkitys Lucanderin taiteelle.<br />
Matkustamisen hän aloitti 1948, ensin Ruotsiin,<br />
ja sen jälkeen lähes vuosittain kauemmas.<br />
Rohkealle ja ennakkoluulottomalle Lucanderille<br />
matkustamisesta tulikin elämäntapa.<br />
Lucander matkusti usein yksin. Joskus<br />
mukana oli ystävä, lapsi tai taiteilijatovereita.<br />
Matkoillaan hän ei maalannut vaan liikkui niin<br />
vähäisin matkatavaroin kuin mahdollista – ja<br />
hyvin pienellä matkabudjetilla. Lucanderia<br />
kiinnostivat paikalliset ihmiset, kulttuuri, arkkitehtuuri,<br />
temppelit ja moskeijat. Kaikkein<br />
arvokkaimpana matkamuistonaan hän piti kuitenkin<br />
vaikutelmiaan ja muistojaan väreistä.<br />
Erityisesti islamilaisten moskeijoiden voimakas<br />
turkoosi väri lumosi taiteilijan.<br />
Sairastuttuaan vakavasti 1970- ja 1980-luvun<br />
vaihteessa Lucander joutui jättämään matkustamisen.
Anitra Lucander Intiassa Chandigarhissa 1960-luvun puolivälissä. Taustalla Le Corbusierin<br />
suunnittelema Chandigarhin korkeimman oikeuden rakennus. Kuva yksityiskokoelma.<br />
Anitra Lucander<br />
ja Marianne Maury<br />
Pariisissa vuonna 1955.<br />
Kuva yksityiskokoelma.<br />
Anitra Lucander<br />
Tapiolan Nallenpolun<br />
ateljeessa<br />
1956. Kuva<br />
HBL:n arkisto.<br />
1961 Anitra<br />
Lucander hankki<br />
ullakkoateljeetilan<br />
Vironkadulta<br />
Helsingistä.<br />
Kuva yksityiskokoelma.<br />
Miksi juuri <strong>EMMA</strong>ssa?<br />
Anitra Lucander – Värin runoilija -näyttely kuuluu<br />
<strong>EMMA</strong>n klassikko-sarjaan, jossa esitellään suomalaisen<br />
modernismin merkittäviä tekijöitä. Näyttely sopii erityisen<br />
hyvin juuri <strong>EMMA</strong>an, sillä monet siteet yhdistävät<br />
Lucanderin Tapiolaan ja WeeGee-taloon. Tapiolan Nallenpolun<br />
ateljee oli Lucanderin ensimmäinen varsinainen<br />
ateljee 1950-luvulla. Lisäksi taiteilijalla oli myös läheiset<br />
siteet Hagalundin kartanoon, missä hän 1960-luvun<br />
alussa työskenteli kesäisin tilan sivurakennuksessa.<br />
Värisuunnittelun kautta Anitra Lucander liittyy arkkitehti<br />
Aarno Ruusuvuoreen, WeeGee-talon suunnittelijaan.<br />
Lucander toimi Ruusuvuoren väriasiantuntijana muun<br />
muassa Helsingin empirekeskustan (Helsingin Kauppatorin<br />
ympäristö) värisuunnittelussa 1960-luvun lopulla.<br />
7
Yang Fudong, Seven Intellectuals in Bamboo Forest, osa 5. 35mm elokuva siirretty DVD:lle, 91 min, 2007.<br />
<strong>EMMA</strong>ssa<br />
28.9.11–8.1.2012<br />
<strong>EMMA</strong>n videotaiteen tilat on tänä syksynä omistettu<br />
kiinalaiselle nykytaiteilijalle Yang Fudongille.<br />
Yleisöllä on mahdollisuus tutustua Fudongin videoteoksiin<br />
Seven Intellectuals in Bamboo Forest (osat 3-5),<br />
East of Que Village sekä still-valokuviin videoteoksesta<br />
No Snow on the Broken Bridge. Yang Fudongia pidetään<br />
yhtenä tämän päivän lahjakkaimpana kiinalaisen video- ja<br />
elokuvataiteen edustajana. Hän on mestarillinen tulkitsija,<br />
jonka kamerankäyttö on lähes maagisen kaunista.<br />
8
Teksti Päivi Talasmaa<br />
Henkilökuva Aleksi Kinnunen<br />
Yang Fudongin<br />
videotaidetta<br />
<strong>EMMA</strong>ssa<br />
Kokeellinen kiinalainen kuvataide on elänyt<br />
murroskautta viimeiset vuosikymmenet.<br />
Maan talous on kasvanut rajusti ja samaan<br />
aikaan Kiina on kokenut valtavan nykytaiteen<br />
nousukauden. Yang Fudongin teokset antavat<br />
hyvän kuvan siitä mitä Kiinan historiassa ja<br />
nyky taiteessa tapahtuu.<br />
Kiinan nykytaiteessa nousivat 1990-luvulla<br />
esiin taiteilijat, jotka olivat syntyneet 1970- ja<br />
80-luvuilla ja joilla oli vapaus matkustaa ulkomaille.<br />
Tämä teki mahdolliseksi solmia yhteyksiä<br />
kansainvälisiin taidepiireihin ja luoda tarpeellisia<br />
suhteita. Mutta toisin kuin edeltänyt<br />
sukupolvi, joka lähti maanpakoon Kiinasta,<br />
tämä sukupolvi on pysynyt Kiinassa. Näillä<br />
nuorilla taiteilijoilla on edeltäjiään paremmat<br />
työskentelymahdollisuudet ja mahdollisuus<br />
myös ansaita hyvin taiteellaan.<br />
Yang Fudong (s. 1971 Peking, asuu Shanghaissa)<br />
opiskeli alun alkaen maalaustaidetta<br />
Hangzhoussa, Shanghain lähellä sijaitsevassa<br />
Zhejiangin taideakatemiassa (China Academy<br />
of Arts). Koulu oli edistyksellinen ja yksi niitä<br />
paikkoja, joissa oli mahdollisuus tutustua kansainväliseen<br />
nykytaiteeseen ja videotaiteeseen.<br />
Yang Fudongin ensimmäinen oma videoteos oli<br />
I Love my Motherland, joka ajan tavan mukaan<br />
esitettiin alun perin shanghailaisessa ostoskeskuksessa.<br />
”Ensimmäinen intellektuelli”<br />
Fudongin maine kasvoi nopeasti. Vuonna<br />
2000 Ai Wei Wei, Kiinan tämän hetken ehkä<br />
tunnetuin taiteilija, kutsui Fudongin Shanghain<br />
Biennaaliin, johon Fudong osallistui kolmen<br />
valokuvan sarjalla The First Intellectual. Teokset<br />
esittivät pukuun pukeutunutta nuorukaista,<br />
joka on loukannut itsensä ja joka seisoo kaupunkimaisemassa<br />
tiiliskivi kädessä. Hahmoa<br />
on verrattu ihanteitaan julistaneeseen Kiinan<br />
kansantasavallan aikaiseen nuorisoon. Myös<br />
Fudongin ensimmäinen elokuva An Estranged<br />
Paradise (1997–2002) kuvaa nuoren intellektuellin<br />
levottomuutta ja epätietoisuutta.<br />
Seven Intellectuals<br />
in Bamboo Forest<br />
Viisiosaista Seven Intellectuals in Bamboo Forest<br />
-elokuvaa Fudong alkoi valmistella vuonna<br />
2002. Sarjassa seurataan seitsemän nuoren<br />
– kahden naisen ja viiden miehen – elämää.<br />
Esiintyjät ovat nuoria amatöörinäyttelijöitä. Fudong<br />
halusi käyttää elokuvassa itseään nuorempia<br />
henkilöitä tulevaisuuden vertauskuvana.<br />
Sarja valmistui vuonna 2007, jolloin se<br />
esitettiin kokonaisuudessaan yhdessä nykytaiteen<br />
merkittävimmässä taiteen suurkatselmuksessa<br />
Venetsian Biennaalissa.<br />
Teos pohjaa kiinalaiseen Wei- ja Jin-dynastioiden<br />
(220–420 jaa.) aikaiseen kertomukseen<br />
seitsemästä taolaisesta taiteilijasta ja runoilijasta.<br />
Tarinan mukaan ryhmällä oli tapana<br />
kokoontua bambulehtoon keskustelemaan,<br />
juomaan, laulamaan ja soittamaan. Ryhmä<br />
tavoitteli pakoa maallisen elämän velvollisuuksista<br />
hakien yksilöllisyyttä ja vapautta.<br />
Yang Fudongin teoksessa intellektuellit ovat<br />
Nyky-Kiinassa asuvia ajattelevia nuoria, jotka<br />
kaipaavat henkilökohtaista vapautta Kiinan<br />
kasvavassa kapitalistisessa yhteiskunnassa.<br />
Näyttelijät on puettu tyylikkäisiin, nostalgisiin<br />
1920- ja 30-lukujen asuihin. Esikuvana on ollut<br />
ranskalaista kirjailijaa ja filosofia Jean-Paul<br />
Sartrea esittävät valokuvat, joita Fudong oli aikoinaan<br />
nähnyt.<br />
Sarjan käsikirjoitus, osat 1–5<br />
Sarjan kaikki osat ovat mustavalkoista DVD:lle<br />
siirrettyä elokuvaa. Fudongilla ei ollut varsinaista<br />
käsikirjoitusta, elokuvan tapahtumat perustuvat<br />
ohjaajan spontaanille kuvaukselle. Dialogia<br />
on vähän. Teos koostuu viidestä episodista,<br />
joissa ei ole varsinaista juonta.<br />
Yang Fudong 9
Yang Fudong, No Snow on the Broken Bridge<br />
Yang Fudong, No Snow on the Broken Bridge<br />
Sarjan ensimmäinen osa (2003), joka nähtiin<br />
<strong>EMMA</strong>ssa vuonna 2008, esittää matkailijoita<br />
kulkemassa Huangshanilla, Anshuin provinssissa<br />
sijaitsevalla Keltaisella vuorella. Paikalla<br />
on tärkeä asema traditionaalisen kiinalaisen<br />
maalaustaiteen historiassa.<br />
Toinen osa (2004) kuvaa nuoria rakennuksessa,<br />
jonka luonnetta ei selitetä tarkemmin.<br />
Näyttelijät keskustelevat rakkaudesta ja seksistä,<br />
jota elokuvassa ei fyysisesti kuitenkaan<br />
harjoiteta.<br />
Kolmannessa osassa (2005) nuoret suuntaavat<br />
maaseudulle opettelemaan maataloustöitä.<br />
Kiinan kulttuurivallankumouksen aikana<br />
älymystö lähetettiin maaseudulle raskaaseen<br />
maatyöhön. Fudongin teoksessa nuorten tulee<br />
kokemustensa kautta oppia tekemään erilaisia<br />
töitä. Ryhmä työskentelee päivät ja lepää<br />
iltaisin.<br />
Ryhmän matka jatkuu neljännessä osassa<br />
(2006) pienelle saarelle. Nuoret pitävät merestä<br />
ja haluaisivat elää saarellaan häiriintymättä<br />
ja eristyneinä. Tämäntyylinen elämä on kuitenkin<br />
utopiaa.<br />
Viidennessä osassa nuoret (2007) palaavat<br />
kaupunkiin ja todellisuuteen uusin kokemuksin.<br />
He ovat edelleenkin nuorten kollektiivi,<br />
mutta heidän ajatuksensa suuntautuvat tulevaisuuteen.<br />
Yang Fudong tuo sarjassa esille nuorten<br />
kokemukset maailmasta, jota menneisyys<br />
ja nykyisyys repivät eri suuntiin ja jota häm-<br />
10
Yang Fudong, Seven Intellectuals in Bamboo Forest, osa 5.<br />
mentää epävarmuus tulevasta. Fudong leikkii<br />
aika-käsitteellä, mustavalkoista elokuvaa voi<br />
verrata vanhoihin valokuviin. Sarjan teoksille<br />
on luonteenomaista päättymätön kerronta, ne<br />
ovat kuin abstrakteja taideteoksia esittäviä kuvaelmia.<br />
East of Que Village<br />
East of Que Village -video (2007) kuvaa Kiinan<br />
maaseutua, sen päivittäistä eloonjäämistaistelua<br />
laajenevan kaupungistumisen keskellä.<br />
Teos fokusoituu eristyneisyyden ja menetyksen<br />
tuntoihin, joita tämän päivän Kiinassa<br />
koetaan eri puolilla maaseutua: perinteiset<br />
yhteisöt hajoavat, maaseutukylät sulautuvat<br />
ympäröiviin kaupunkikeskittymiin, ja kamppailu<br />
elinmahdollisuuksista on jokapäiväistä. Videon<br />
kuvamaailma on kylmä Pohjoiskiinalainen<br />
maisema, jossa kyläläisten vahtikoirien joukko<br />
taistelee henkiinjäämisestään. Runollinen teos<br />
on metafora eristyneisyyden ja autioitumisen<br />
tunteesta, jonka Fudong tunnistaa nyky-yhteiskunnassa.<br />
No Snow on the Broken Bridge<br />
”Four robed guests, four ladies in qi pao (mandarin<br />
dress), four young people in suits, and<br />
four girls dressed as boys gather at West Lake<br />
in early spring. As winter fades for them, they<br />
yearn to catch one last vestige of Broken Bridge:<br />
the memory of translucent, languid snow.”<br />
(Yang Fudong)<br />
<strong>EMMA</strong>ssa nähtävissä teoksissaan Yuang<br />
Fudong vie katsojan matkalle kulttuurisesti ja<br />
maantieteellisesti vaihtelevaan Kiinaan. Näyttelyn<br />
valokuvasarja videoteoksesta No Snow<br />
on the Broken Bridge (2006) on kuvattu Länsijärvellä<br />
Hangzhoussa, jota pidetään Kiinan<br />
Venetsiana. Teossarja tuo hienosti esille sen<br />
mystisen ja unenomaisen estetiikan, joka on<br />
ominaista Yang Fudongin teoksille.<br />
11
Varaukset ja ilmoittautumiset:<br />
ma–pe klo 9–12, p. (09) 8163 0493<br />
Varaustiedustelun voi tehdä myös<br />
www.emma.museum/opastusvaraus<br />
<strong>EMMA</strong> on liikkumisesteetön. Palvelumme<br />
soveltuvat myös liikkumis esteisille ja kehitysvammaisille.<br />
Opastukselle on mahdollisuus<br />
varata käyttöön oppaan ääntä vahvistava laite.<br />
Lisätietoa: www.emma.museum/info/saavutettavuus<br />
Enemmän irti taiteesta!<br />
= lapsille suunnatun ohjelman merkki<br />
OHEISOHJELMISTO syksy 2011<br />
TAPAHTUMAT<br />
Taidemaraton, WeeGeen 5 v. synttärijuhlat<br />
13.10.–16.10. Kts. ohjelmatiedot s. 18<br />
<strong>EMMA</strong> soi täysikuun alla -tapahtuma<br />
12.11. klo 14–17<br />
klo 14–15 Taidevartteja Anitra Lucanderin<br />
näyttelyyn <strong>EMMA</strong>n näyttelytilassa<br />
klo 14–16 Avoimet Taidekaffet: Tuhat<br />
ja yksi matkaa, mahdollisuus kollaasityöskentelyyn,<br />
tarjolla kahvia, Paletti<br />
klo 14–15 Näyttelyn kuraattori<br />
Sanna Teittinen: Anitra Lucander<br />
– hienostunut modernisti<br />
klo 15–17 Tanssiorkesteri Dallapè esiintyy,<br />
solistinaan Sami Saari. Tanssija<br />
Marko Keränen kutsumassa tanssiin.<br />
klo 15–15.30. WeeGeen ala-aula.<br />
12<br />
Mustasulka ja merimies -draama-<br />
esi tykset Juhani Harrin teemanäyttelyyn<br />
12.11. alkaen<br />
Mustasulka ja merimies -draamaesitys kertoo<br />
tarinan lokista ja kotia etsivästä merimiehestä.<br />
Yhdessä he kokevat matkan maahan, jossa<br />
merimies kauan sitten kävi…<br />
Käsikirjoitus I P Tiitinen, ohjaus<br />
Markku Arokanto, musiikki Ilmari Tiitinen,<br />
nuket Fanni Lieto ja Laura Poranen, lavastus<br />
Teatteri Hevosenkenkä, näyttelijät<br />
Outi Haaranen ja Eero Ahre.<br />
Katso esitysajat ja tiedot pääsylipuista:<br />
www.emma.museum/oheisohjelmisto<br />
S-asiakasomistajapäivinä 14.10. ja 12.11.<br />
sisäänpääsy S-Etukortilla 5 € (norm. 10 €).<br />
Joulutapahtumaviikonloppu 26.–27.11.<br />
Näyttelykeskus WeeGeen joulutapahtumassa<br />
ohjelmaa kaikilta WeeGeen museoilta.<br />
Löydä lahjat joulumyyjäisistä ja museokaupoista!<br />
Katso koko ohjelma:<br />
www.weegee.fi.<br />
OPASTUKSET<br />
VARATTAVAT OPASTUKSET<br />
Ryhmäkoko max. 25 henkilöä.<br />
Hinta 45 € / la–su 70 €<br />
Varaus on tehtävä viim. 3 arkipäivää<br />
ennen opastusta.<br />
TAIDEVARTTI on tietoiskumainen opastus,<br />
joka tutustuttaa yhteen teokseen kerrallaan.<br />
Opas on ryhmän käytettävissä vartin jälkeen<br />
keskustelua ja neuvontaa varten.<br />
Kesto 15 min.<br />
WIRKKALA–TAIDEVARTTI on tietoiskumainen<br />
opastus, joka tutustuttaa taiteilijapariskunta<br />
Tapio Wirkkalan ja Rut Brykin teoksiin. Opas<br />
on ryhmän käytettävissä vartin jälkeen keskustelua<br />
ja neuvontaa varten. Kesto 15 min.<br />
Wirkkala-taidevarttien Varaukset voidaan<br />
vahvistaa vasta 3 pvää ennen opastusta.<br />
TAIDETUNTI on opastus valittuun näyttelyyn.<br />
Kesto 45 min.<br />
TAIDETUNTI näkövammaisille<br />
Tutustutaan oppaan johdolla Saastamoisen<br />
säätiön taidekokoelmaan. Kierroksen aikana<br />
mahdollisuus tunnustella teoksia. Havaintomateriaalina<br />
toimivat myös <strong>EMMA</strong>n opetuskokoelma<br />
Taidepakin teokset, joita saa koskettaa<br />
ja pitää kädessään. Kesto 45 min. Ryhmäkoko<br />
3–5 hlöä. Hinta 45 €. Varaus on tehtävä kolme<br />
arkipäivää ennen opastusta.<br />
TAIDEHALTIJAN TUNTI on päiväkotiikäisille<br />
(alk. 4-v.) ja 1-2 -luokkaisille<br />
suunnattu lasten opastus. Kesto 30–45 min.<br />
YLEISÖOPASTUKSET<br />
Sisältyvät museolipun hintaan.<br />
TAIDESILTA lauantaisin klo 14. Opastuksella<br />
yhteinen teema yhdistää <strong>EMMA</strong>n eri näyttelyiden<br />
teokset toisiinsa. Kesto 45 min.<br />
TAIDEVARTTI sunnuntaisin klo 13 ja 16.<br />
Teosvalinnat syksyn näyttelyistä. Kesto 15 min.<br />
TAIDEHALTIJAN TUNTI<br />
sunnuntaisin klo 14. Kesto 30–45 min.
TYÖPAJAT<br />
VARATTAVAT TYÖPAJAT<br />
Virkistyspäivä? Syysretki? Synttärit?<br />
Tutustu näyttelyyn tekemällä itse!<br />
Alle 18-vuotiaat 80 € / ryhmä.<br />
Koulut 20 € / ryhmä.<br />
Aikuiset 200 € / ryhmä + sisäänpääsyliput.<br />
Hinnat sisältävät opastuksen näyttelyssä<br />
ja ohjatun työskentelyn materiaaleineen.<br />
Taidehaltijan pajakutsut, Taidekuohut ja<br />
Taidekaffeille varaukset 1 viikko ennen<br />
pajaa, muut varaukset viimeistään<br />
kolme arkipäivää ennen.<br />
Aikuis- ja yritysryhmille:<br />
TAIDEKUOHUT<br />
Tuhat ja yksi matkaa<br />
Intian ihmeitä, pohjoista valoa. Lähde Anitra<br />
Lucanderin matkaan ja osallistu työpajassa<br />
rakennettavan jättikollaasin tekemiseen.<br />
Voit tuoda mukanasi kollaasiin<br />
käytettyjä bussi- ja elokuvalippuja tai<br />
postikortteja matkoilta!<br />
Kesto 1,5 h. Ryhmäkoko max. 20 hlöä.<br />
Suuremmat ryhmät voidaan puolittaa ja<br />
varata kaksi samanaikaista työpajaa ja opasta.<br />
Hinta: 200 € + sisäänpääsyliput<br />
+ valinnainen menu.<br />
Lapsille alk. 4 v.:<br />
TAIDEHALTIJAN PAJAKUTSUT<br />
Tuhat ja yksi matkaa<br />
Pienille maailmanmatkaajille soveltuva retki<br />
Anitra Lucanderin maailmaan! Pajakutsuilla<br />
vierailemme näyttelyssä Taidehaltijan seurassa,<br />
valmistamme oman sinisen satumme ja<br />
teemme viirit muistoksi satumatkalta<br />
kollaasitekniikalla.<br />
Lopuksi nautitaan juhla-ateria<br />
SIS. Deli + Caféessa.<br />
Kesto: ohjattu osuus <strong>EMMA</strong>ssa 1,5 h.<br />
Ryhmä: max. 20 lasta ja 5 aikuista.<br />
Hinta: 80 € / ryhmä ja<br />
valinnainen menu 10 € / lapsi.<br />
Senioreille:<br />
TAIDEKAFFET<br />
Tuhat ja yksi matkaa<br />
Intian ihmeitä, pohjoista valoa. Osallistu<br />
työpajassa rakennettavan, Anitra Lucanderin<br />
näyttelyn innoittaman, yhteisen jättikollaasin<br />
tekemiseen. Keskustelua omista matka <br />
ko kemuksista kahvikupposen ääressä.<br />
Voit tuoda mukanasi kollaasiin<br />
käytettyjä bussi- ja elokuvalippuja<br />
tai postikortteja matkoiltasi.<br />
Yli 70 v. maksutta näyttelyyn!<br />
Torstaipäivinä: 6.10./3.11./12.11.*/1.12.<br />
*tapahtuman oheisohjelmistoa, avoin kaikille<br />
Ryhmäkoko max. 20 hlöä/kerta. Voit osallistua<br />
kerran tai useammin. Osallistumismaksu<br />
5 euroa/kerta + alle 70 v. sisäänpääsymaksu.<br />
Ennakkoilmoittautuminen viimeistään viikkoa<br />
aikaisemmin: ma–pe klo 9–12,<br />
p. (09) 8163 0493.<br />
AVOIMET TYÖPAJAT<br />
Avoimet nonstop-työpajat ovat maksuttomia<br />
ja soveltuvat kaiken ikäisille.<br />
Alle kouluikäiset vanhempien seurassa.<br />
Paletti, 1.krs.<br />
13.–16.10. Taidemaraton-tapahtumassa<br />
avoimia työpajoja koko perheelle. kts. s. 18<br />
12.11. <strong>EMMA</strong> soi täysikuun alla -tapahtumassa<br />
avoimet Taidekaffet vintagehengessä<br />
TAITEILIJATAPAAMISET JA LUENNOT<br />
Museolipun hinnalla<br />
29.9. klo 18–19<br />
Tutustuminen Anitra Lucanderin<br />
entiseen ateljeetilaan Nallenpolulla<br />
Paikka: Nallenpolku 1 B, Tapiola, Espoo<br />
19.10. klo 19–20<br />
Taidehistorioitsija Tuula Karjalainen:<br />
Maailma avautuu – 1950-luvun uudet aatteet<br />
Paikka: Paletti, 1. krs.<br />
12.11. klo 14–15<br />
Näyttelyn kuraattori Sanna Teittinen:<br />
Anitra Lucander – hienostunut modernisti<br />
Paikka: Wirkkala-tila, 1. krs.<br />
(<strong>EMMA</strong> soi -tapahtuma)<br />
30.11. klo 18–19<br />
Taidemaalari Carolus Enckell:<br />
Väri ja valo<br />
Paikka Paletti, 1. krs.<br />
OMIN PÄIN<br />
OIKOTIET KOKOELMANÄYTTELYSSÄ<br />
Oikotiet-sarjassa on nyt seitsemän erilaista<br />
reittiä. Kierrä kokoelmanäyttelyssä tunnettujen<br />
henkilöiden johdolla! Esitteet ovat<br />
maksuttomia.<br />
ÄÄNIOPASTUKSET<br />
Kysy ääniopastuksia/iPod-laitteita lainaksi<br />
<strong>EMMA</strong> infosta, 1. krs.<br />
Auringon nuolaisu -ääniopastus johdattaa<br />
kuulijan kirjailija Ilpo Tiihosen ajatuksien ja<br />
lyriikan avulla tutkimaan ja katsomaan vapaasti<br />
Saastamoisen säätiön Punainen-teemanäyttelyn<br />
teoksia. Kuulija valitsee itse tällä opastuksella<br />
teokset. Kielet: suomi, ruotsi ja englanti.<br />
Kesto: 20 min.<br />
Koiran ja suden välissä 2.10. asti. Vie kuulijan<br />
mustan, valkoisen ja harmaan maailmaan<br />
kuvataiteilija, kirjailija Hannu Väisäsen johdolla.<br />
Kielet: suomi, ruotsi, englanti, ranska.<br />
Kesto: 15 min.<br />
SADUTUSTUOLI Kuvataiteilija Anu Tuomisen<br />
osallistava teos Kirjan kannet koivupuuta<br />
– ajatukset Australiassa asti<br />
esillä näyttelytilassa.<br />
KOULUILLE JA PÄIVÄKODEILLE<br />
<strong>EMMA</strong> osallistuu WeeGeen museoiden<br />
yhteiseen opeinfoon ke 28.9. klo 15–18<br />
Kerrotaan syksyn näyttelyistä ja pedagogisesta<br />
ohjelmasta yhdessä muiden WeeGeen museoiden<br />
kanssa. Tarkista ilmoittautumisohjeet<br />
<strong>EMMA</strong>n nettisivuilta. Tilaisuus on opettajille<br />
ilmainen ja espoolaisille opettajille<br />
pedagoginen iltapäivä.<br />
Syksyn kampanja kouluille 28.9. alkaen:<br />
Tarjoamme 5 opastusta maksutta – ilmaisopastukset<br />
jaetaan varausjärjestyksessä.<br />
Yksi opastus per koulu. Kampanja koskee<br />
kaikkia perus kouluja sijainnista riippumatta.<br />
Syksyn 2011 ajan alennetut hinnat: opastukset<br />
ja työpajat 20 € / kouluryhmä. Espoolaisille<br />
kouluille kokoelmaopastus ja Kulps! maksutta.<br />
Oppituntia valmistelevat opettajat pääsevät<br />
<strong>EMMA</strong>an ilmaiseksi esim. näyttämällä OAJ:n<br />
korttia lippukassalla.<br />
Tuhat ja yksi matkaa<br />
Intian ihmeitä, pohjoista valoa. Lähde Anitra<br />
Lucanderin matkaan ja osallistu työpajassa<br />
rakennettavan jättikollaasin tekemiseen.<br />
Voit tuoda mukanasi kollaasiin käytettyjä<br />
bussi- ja elokuvalippuja tai muita tikettejä!<br />
Kesto 1,5 h. Ryhmäkoko max. 20 hlöä.<br />
Suuremmat ryhmät voidaan puolittaa ja<br />
varata kaksi samanaikaista työpajaa ja opasta.<br />
(Myös lukioille ja ammattioppilaitoksille).<br />
Espoolaisten koulujen Kulps!-opastuksien<br />
kesto 45 min. aiemman vartin sijaan.<br />
Muutokset mahdollisia<br />
13
Teksti Päivi Karttunen<br />
Teoskuvat Ari Karttunen<br />
ja Matti Ruotsalainen<br />
Juhani Harri, Lintujen palanut kaupunki 1960.<br />
Kollaasi. Saastamoisen säätiön taidekokoelma.<br />
Juhani Harri, Juhannusyö 1967. Esinekooste.<br />
Porin taidemuseon talletuskokoelma.<br />
Kokoelmien Juhani Harri <strong>EMMA</strong>ssa 11.11.2011 alkaen<br />
ajallista , ajatonta<br />
Pohjanmaalta Helsinkiin – 1950-luvulta 1960-luvulle<br />
14<br />
Loppusyksystä 2011<br />
avautuu SALISSA kuvataiteilija<br />
Juhani Harrin (1939–2003) näyttely.<br />
Se koostuu pääosin <strong>EMMA</strong>an<br />
talletetun Saastamoisen säätiön<br />
taidekokoelman sekä Porin<br />
taidemuseon talletuskokoelman<br />
Harreista. Mukana on noin<br />
70 teosta viideltä vuosikymmeneltä<br />
1960-luvulta 2000-luvulle.<br />
Harri syntyy talvisodan vuonna 1939 Vaasassa.<br />
Hänen isänsä työskentelee rintamalla<br />
sotilaspappina sekä talvi- että jatkosodan<br />
aikana, pois kotoa Palosaaresta Helsinkiin vie<br />
myös kansanedustajan tehtävä sotien jälkeen.<br />
Paitsi isä Johannes Wirtanen (1889–1959),<br />
joka julkaisee säännöllistä kolumnia paikallislehdessä<br />
nimimerkkinään Pater Johannes,<br />
myös äiti Verna Hellevi o.s. Vainio (1914–<br />
1969) on kirjallisesti suuntautunut ja hänen<br />
runojaan julkaistaan muun muassa Suomen<br />
Kuvalehdessä. Harri käy viisi luokkaa Vaasan<br />
lyseota. Kesällä 1957 isä ottaa hänet mukaansa<br />
työmatkalleen Ruotsiin. Harri tutustuu siellä<br />
Halmstadin surrealistien näyttelyyn sekä kuvataiteilija<br />
Max Walter Svanbergiin (1912–1994),<br />
josta tulee hänelle nuoruuden innoittaja. Svanbergin<br />
kuvastossa esiintyvät Harrille jo tuolloin<br />
läheiset linnut ja perhoset.<br />
Isän kuoleman jälkeen 1959 Harri muuttaa<br />
Helsinkiin ja tutustuu Eino Ruutsaloon, Olavi<br />
Martikaiseen ja muihin niin kutsutun Brondan<br />
vintin taiteilijoihin. Häntä ryhdytään pian kutsumaan<br />
”Suomen Daliksi” ulkoisen olemuksensa<br />
vuoksi. Harri osallistuu Pohjalaisten taiteilijoiden<br />
yhteisnäyttelyyn vuonna 1961, ensimmäisen<br />
yksityisnäyttelynsä hän pitää seuraavana<br />
vuonna Taidesalonki Pinxissä. <strong>EMMA</strong>n näyttely-
Juhani Harri, Ballerina 1965, Esinekooste. Saastamoisen säätiön taidekokoelma.<br />
teoksiin kuuluu Lintujen palanut kaupunki, joka<br />
on esillä Pinxissä vuonna 1962. Se on vielä reliefimäinen<br />
teos, joka koostuu lintuhäkin osista.<br />
Varsinaisia kaappeja Harri alkaa tehdä 1963.<br />
Juhani Harri tuntuu olevan omillaan ja suorassa<br />
yhteydessä aikansa kansainväliseen taiteeseen.<br />
Hän matkustaa 1960-luvun alussa ystäviensä,<br />
useimmiten runoilija Kalevi Seilosen<br />
(1937–2011) kanssa Tukholmaan ja Pariisiin.<br />
Pontus Hulténin johtaman Moderna Museetin<br />
näyttelypolitiikka on ajan hermolla ja profiloituu<br />
taiteidenvälisesti myös performanssi- ja tanssiesityksineen.<br />
Suomen ulkopuolella Harri pitää vuosien varrella<br />
yksityisnäyttelyt Bochumissa, Kööpenhaminassa,<br />
Lundissa, Tukholmassa, Pariisissa,<br />
Tallinnassa ja New Yorkissa, mutta varsinaiseen<br />
kansainväliseen uraan hän ei lähde. Jälkiviisaasti<br />
voi aavistella, että Harri tietää kokonsa<br />
ja ymmärtää, että kaapintekijöitä on muitakin.<br />
Hänellä on kuitenkin uniikki oma kielensä, joka<br />
kumpuaa lapsuuden pappilasta, Pohjanmaasta,<br />
luonnosta, eläimistä, merestä, taiteesta ja<br />
mielikuvituksesta.<br />
15
Juhani Harri, Leskien portti 1994. Esinekooste. 134,5 x 124 x 8. Saastamoisen säätiön taidekokoelma.<br />
”Pyrin, etten sensuroisi kovin paljon<br />
materiaalin varsinaista luonnetta.” JH v. 1966<br />
Harri aloittaa maalauksilla, mutta ryhtyy pian<br />
tekemään esinekoosteita, ”kaappeja”, jotka<br />
voivat aluksi olla tavallisia hedelmälaatikoita,<br />
puisia vetolaatikoita tai pienen matkalaukun<br />
pohjia. Harri käyttää taiteensa materiaalina<br />
melkein mitä vaan; arvottomia, löydettyjä, jo<br />
elämänsä eläneitä hylättyjä esineitä. Hän löytää<br />
materiaalinsa vanhojen rakennusten ullakoilta,<br />
kaduilta, työmailta. Teoksissa voi olla vaikkapa<br />
vanhaa tapettia, kirjoja, nahkaa, paljettikangasta,<br />
rautalankaa, mehiläiskennoja, pitsiä, täytettyjä<br />
lintuja, vanhoja valokuvia, linnunmunia ja<br />
hiekkaa. Pian hän ryhtyy suojaamaan rakentamiaan<br />
maailmoja lasin alle.<br />
Kaappi pysyy taiteilijan tuotannon tunnusmerkkinä<br />
aina varhaisista 1960-luvun teoksista<br />
alkaen. Harrin teokset ovat aluksi melko pienikokoisia<br />
ja dekoratiivisia, myöhemmin ilmaisu<br />
pelkistyy, teoskoko suurenee ja materiaalinkäyttö<br />
yksinkertaistuu.<br />
16
Kokonaistaideteos nimeltä Juhani Harri<br />
Juhani Wirtanen 1959. Kuva yksityiskokoelma.<br />
Juhani Harri oli syntyjään Juhani Wirtanen.<br />
Isän isän nimi oli Harri talon mukaan. Oli myös<br />
Ylä-Harri, Ala-Harri ja lukuisia muita Harreja.<br />
Kerrotaan, että Harrin isoisä kyllästyi näihin<br />
etuliitteisiin ja kävellessään kotitalonsa pihalla<br />
olevan puron kohdalla päätti muuttaa nimensä<br />
Virtaseksi. Harrin isä puolestaan huomasi<br />
opiskeluaikanaan Yhdysvalloissa, että Wirtanen<br />
kaksoisveellä on käyttökelpoisempi Amerikan<br />
maalla kuin Virtanen. Juhani Wirtanen otti sitten<br />
taiteilijanimekseen luontevasti ”Harrin” ensimmäisessä<br />
yksityisnäyttelyssään 1962. Vasta<br />
vähän ennen kuolemaansa 2003, hän muutti<br />
myös virallisesti nimensä ”Juhani Harriksi”.<br />
Harri loi omanlaisensa tyylin niin henkilössään<br />
kuin taiteessaan. Hän teki brändinsä itse,<br />
sittemmin toki 60- ja 70-lukujen aikakauslehdistön<br />
suosiollisella avustuksella. Harri ei koskaan<br />
välittänyt vastata sellaiseen kysymykseen, miten<br />
hänestä tuli hän. Miksi olisi vastannutkaan?<br />
Myytit ovat verhonneet häntä aina ja edelleenkin.<br />
Oliko hän romani vai ei? Tiedossa on<br />
toki, että isän äiti kuului Salojensaaren romaniklaaniin,<br />
joka oli pitkälti sulautunut valkolaisiin.<br />
Tiedossa on myös se, että Harri kiersi 50- ja<br />
60-luvuilla ajoittain ”mustalaisten” kanssa ja<br />
imi vaikutteita heidän värikkäästä kulttuuristaan<br />
osallistuen erilaisiin tapahtumiin. Kiertävä mustalaiselämä<br />
oli hänen romanttinen vapaudenhaaveensa<br />
ja alkukauden taiteensa käyttövoima.<br />
Kävikö hän lainkaan kouluja? Koulua hän kävi<br />
mutta lopetti sen kesken. Taidetta hän opiskeli<br />
paitsi Vaasan Taideyhdistyksen piirustuskoulussa,<br />
myös hetken aikaa Vapaassa<br />
Taidekoulussa Unto Pusan oppilaana. Mikä<br />
oli hänen seksuaalinen suuntautumisensa? Ei<br />
kai se meille kuulu. Pahennusta hän herätti<br />
1950-luvun Vaasassa, koska hän meikkasi.<br />
Esteettinen elämänasenne oli ominaista hänelle<br />
jo varhain. Taiteilijan leski Ingrid Blomerus<br />
kertoo tavanneensa hänet ensimmäistä kertaa<br />
vuonna 1968 ja silloin hän oli jo hahmoltaan<br />
se tuntemamme Janne tummine viiksineen.<br />
Poninhäntä oli erottamaton osa häntä vuoden<br />
1990 avioliiton solmimisesta ja häistä alkaen.<br />
Vaaleaan pellavaan pukeutunut kuvauk sellinen<br />
pariskunta herätti aina ansaitsemaansa huomiota<br />
vaikkapa Venetsian biennaalissa.<br />
Myöhemmin harmaa parta ja tyylikäs hattu<br />
kuuluivat taiteilijan habitukseen.<br />
Juhani Harri oli sosiaalinen ihminen, joka<br />
tosin saattoi olla isossa seurassa hiljaakin. Hänellä<br />
oli persoonallinen karisma, ehkä hiukan<br />
papillinenkin, kukaan ei tullut hänelle ”soittelemaan”<br />
kovin helposti. Kuvataiteilija Pauli<br />
Wuorisalon muistelo Harrin entrésta ravintola<br />
Kosmokseen: ”aivan kuin hirvi, joka poikkeaa<br />
tutuille poluille” kuvaa taiteilijan luontaista arvokkuutta,<br />
hiukan janoisenakin.<br />
Juhani Harri 1971. Kuva yksityiskokoelma.<br />
Juhani Harri työhuoneellaan taiteilijakoti<br />
Lallukassa, tammikuussa 2001.<br />
Kuva Pirje Mykkänen.<br />
Juhani Harri romanilasten kesäleirillä Keski-Suomessa 1964. Kuva Sirkka Sammas.<br />
17
Poimintoja WeeGeen ohjelmasta:<br />
Sarjakuvataiteilija Kaisa Leka<br />
kertoo pyöräreissuistaan Skandinaviassa,<br />
Keski-Euroopassa ja Venäjällä valokuvin<br />
ja sarjiksin.<br />
Tanssityöpajat ja -esitykset<br />
Tanssikoulu DCA tuo WeeGeen taidemaratonille<br />
raikkaan tuulahduksen tanssin maailmasta.<br />
Esiintymässä nähdään Tanssikoulu DCA:n<br />
SM-kilpailuissa hienosti menestyneitä nuoria<br />
lahjakkuuksia sekä tanssin puoliammattilaisia,<br />
DCA Dancereita.<br />
Tuunaa maratonkartta kisakassiisi<br />
yhteistyössä HOK-Elanto.<br />
Satumaraton lähdöt<br />
Tanssikoulu DCA:n kanssa. Matkassa mukana<br />
Maija Poppanen, Vedenneito, Punahilkka ja Susi.<br />
Keräilijän aarrekartta<br />
tehtäväsuunnistus koko perheelle<br />
Tennarit jalkaan ja WeeGeelle 13. – 16.10.<br />
Tällaista maratonia<br />
et vielä ole juossut!<br />
WeeGee ja <strong>EMMA</strong> juhlivat<br />
5-vuotissynttäreitään maratonilla<br />
Tapahtuma haastaa kävijät nauttimaan talon kulttuuritarjonnasta, liikunnallisessa<br />
hengessä. Näyttelykeskukseen rakennetun reitin taidetankkauspisteissä maratoonarit<br />
pääsevät itse valmistamaan soittimia ja mitaleja kierrätysmateriaaleista,<br />
testaamaan tanssitaitojaan ja rakentamaan satulinnoja.<br />
To 13.10. klo 11–18<br />
synttäripäivä, maksuton sisäänpääsy.<br />
Sadalle ensimmäiselle kisakassi.<br />
Pe 14.10. klo 11–24<br />
S-Asiakasomistajapäivä,<br />
S-Etukortilla aikuisten lippu 5,-<br />
La 15.10. klo 11–24<br />
Su 16.10. klo 11–17<br />
10€ aikuiset, alle 18-vuotiaat<br />
ja yli 70-vuotiaat veloituksetta.<br />
Lippuhinta sisältää kisakassin<br />
ja maratonrannekkeen.<br />
Maksuttomat bussit<br />
Kiasman pysäkiltä WeeGeelle<br />
To klo 10.40, 14.00, 16.00<br />
Pe klo 10.40, 14.00, 17, 19.00, 21.00<br />
La klo 10.40, 14.00, 17, 19.00, 21.00<br />
Su klo 10.40, 13.00, 15.00<br />
Lauantain<br />
maakaasubussikuljetukset<br />
tarjoaa Gasum Oy.<br />
Kierrätyspaja<br />
Tule tuunaamaan kierrätysmateriaaleista erilaisia<br />
mitaleita ja rintamerkkejä Yle Olotilan toimituksen<br />
ja risaineri Aija Rouhiaisen kanssa. Olotila inspiroi<br />
arkeen, jossa voi välillä heittää kuperkeikkaa,<br />
kokeilla rajoja ja onnistua, iloita ja oivaltaa.<br />
<strong>EMMA</strong>n johtaja Markku Valkonen<br />
kertoo Saastamoisen säätiön taidekokoelmassa<br />
taiteen ja urheilun merkityksestä sekä omista<br />
kokemuksistaan niiden kohtaamispisteissä.<br />
Soitinpaja<br />
Valmista oma soitin kierrätysmateriaaleista.<br />
Sählypallosta okariino!<br />
Tuhat ja yksi matkaa<br />
Osallistu työpajassa koko perheen voimin<br />
rakennettavan, Anitra Lucanderin näyttelyn<br />
innoittaman, yhteisen jättikollaasin tekemiseen.<br />
Satulinnojen rakentelu<br />
yhteistyössä Legon ja Palikkatakomon kanssa.<br />
Afrikan tähti 60 vuotta!<br />
Afrikan tähden MM-kisojen<br />
osakilpailun alkuerät.<br />
Katso kunkin päivän ohjelma:<br />
www.emma.museum/maraton<br />
Muutokset mahdollisia.<br />
18
teksti Nana Salin<br />
henkilökuva Esa Kivivuori<br />
Teoskuva ari karttunen<br />
Tuhansia kertoja on ihmisen käsi<br />
tarttunut kahvipannuun, tuhansia<br />
askeleita on hevonen kengällään<br />
astunut, tuhannet kerrat pöytäliina<br />
on peittänyt pöydän… he ovat vielä<br />
olemassa, vaikkakin raihnaisina.<br />
Juhani Harri,<br />
Nizzasta Bombayhin,<br />
Taj Mahalilsta Negrescoon, 2001.<br />
Saastamoisen säätiön taidekokoelma.<br />
Mustasulka<br />
ja merimies<br />
Musta sulka ja merimies<br />
kertoo tarinan lokista ja kotia<br />
etsivästä merimiehestä.<br />
Yhdessä he kokevat<br />
matkan maahan, jossa<br />
merimies kauan sitten kävi…<br />
Kirsi Siren<br />
Katso esitysajat ja tiedot pääsylipuista:<br />
www.emma.museum/oheisohjelmisto<br />
Juhani Harri (Harri Juhani Wirtanen, 1939–<br />
2003) oli mystikko ja surrealisti, joka parhaiten<br />
tunnetaan kollaaseista ja esinesommitelmista.<br />
Teosten materiaalit löytyivät luonnosta,<br />
kaatopaikoilta tai kirpputoreilta, toisen roju<br />
oli Harrin aarre, taiteilijan paletti.<br />
Harrin töissä on paljon yhtymäkohtia näyttämötaiteeseen<br />
ja tarinoihin, hiljaiset sommitelmat<br />
kätkevät sisäänsä salaperäistä surumielisyyttä.<br />
Samoin kuin teatteri vangitsee<br />
näyttämölle ohikiitäviä hetkiä, niin teki Harrikin<br />
esineidensä avulla töissään. Monen taiteilijan<br />
tavoin hän omasi kyvyn katsoa maailmaa lapsen<br />
silmin ja lumoutua löytämästään.<br />
<strong>EMMA</strong> tarjoaa lapsiyleisölleen mahdollisuuden<br />
ymmärtää ja oivaltaa Harrin taidetta tarinoineen<br />
draaman tuella. Yhteistyökumppanina<br />
on Teatteri Hevosenkenkä, joka nyt ensimmäistä<br />
kertaa käsikirjoittaa ja ohjaa Mustasulka<br />
ja merimies draamajohdatuksen vain tätä<br />
näyttelyä varten. Keskustelin teatterinjohtaja<br />
Kirsi Sirenin kanssa yhteistyömme perusteista<br />
ja mahdollisuuksista yleisöllemme:<br />
Sirenin sanoo eri taidemuotojen yhdistämisen<br />
ja vuoropuhelun lastenteatterin ja näyttelyn<br />
välillä olevan kiinnostavaa, mutta korostaa,<br />
että Harrin teoksia ei ryhdytä draaman keinoin<br />
keino tekoisesti tekemään uusiksi. Draaman<br />
avulla voidaan kuitenkin luoda inspiraation lähteitä<br />
lapsille ja koskettaa heidän kanssaan mielikuvituksessa<br />
alueita, jotka eivät ehkä muulla<br />
tavoin olisi tavoitettavissa.<br />
Siren ei halua luoda Harrin näyttelyn draamajohdatuksiin<br />
keinotekoista maailmaa taiteilijan<br />
töiden viereen. Sen sijaan esitykset tarjoavat<br />
elementtejä, joissa lapsi havaitsee eri taidemuotojen<br />
yhtymäkohtia, mahdollisuuksia sekä<br />
niiden rikkauden. Näin lapsi myös ehkä kokee<br />
syvempää mukanaoloa teosten katsojana.<br />
Harrin taide kiinnostaa Sireniä juuri sen harvinaisen<br />
draamallisuuden vuoksi. Erityisesti kollaasit,<br />
jotka ovat kuin pieniä näyttämöitä, ovat<br />
Sirenin mieleen.<br />
käsikirjoitus I P Tiitinen,<br />
ohjaus Markku Arokanto,<br />
musiikki Ilmari Tiitinen,<br />
nuket Fanni Lieto ja Laura Poranen,<br />
lavastus Teatteri Hevosenkenkä,<br />
näyttelijät Outi Haaranen ja Eero Ahre.<br />
19
Kuka olet?<br />
Mirva Eloranta,<br />
henkilöstövastaava<br />
Kuppisi?<br />
Kupissani on aika provosoiva teksti… Ironisen<br />
tekstin vuoksi sen aikanaan ostinkin herättämään<br />
pientä hämmennystä. Kun mukini oli<br />
ensimmäistä päivää kahvikuppihyllyssä, niin<br />
johan siihen heti ilmestyi lappu, ”Kenen<br />
tämä on?”<br />
Mitä teet <strong>EMMA</strong>ssa?<br />
Hoidan kaikki henkilöstöön liittyvät asiat koko<br />
työsuhteen ajan, rekrytoinnista eläkkeelle<br />
tai poislähtöön saakka. Työsuhde- ja työhyvinvointiasiat,<br />
osaamisen kehittäminen ja<br />
yhteistoiminta ovat isoja kokonaisuuksia, joita<br />
käsittelen yhdessä esimiesten kanssa. Palkanmaksu,<br />
vakuutukset, päivärahat, ylityökorvausten<br />
laskeminen ja sairauspoissaolojen seuranta<br />
saattavat kuulostaa paperinmakuisilta, mutta<br />
koska työ liittyy ihmisiin, välillä tuntuu ettei<br />
psykologinkaan koulutuksesta olisi haittaa.<br />
Työhyvinvointi ja sen parantaminen on minulle<br />
ehkä se omin juttu. Myös itsensä kehittämiseen<br />
ja kouluttautumiseen panostetaan<br />
<strong>EMMA</strong>ssa varsin paljon unohtamatta aktiivista<br />
tyky-toimintaamme: liikuntaa, kulttuuria ja<br />
tietenkin hauskanpitoa.<br />
Miten sinusta tuli henkilöstövastaava?<br />
Koulutukseltani olen kasvatustieteiden<br />
kandidaatti ja elintarviketieteiden maisteri.<br />
Henkilöstöalan ammattilaiselle ehkä hieman<br />
erikoinen yhdistelmä. Opiskeluja oli helppo<br />
rahoittaa ravintola-alalla, mikä vei lopulta kokonaan<br />
mennessään. Kymmenen ravintola- ja<br />
yökerhovuoden jälkeen kaipasin kuitenkin uusia<br />
haasteita. Ravintolapäällikkönä vastuulleni<br />
kuuluivat myös henkilöstöasiat, ne tuntuivat<br />
heti mielekkäiltä. Yötyöläiselle oli aikamoinen<br />
muutos vaihtaa säännölliseen toimistotyöhön.<br />
Työyhteisön kulttuurikin on hyvin erilaista, työ<br />
<strong>EMMA</strong>ssa on paljon omaehtoisempaa ja tilaa<br />
on myös pohdinnoille. <strong>EMMA</strong> on myös antanut<br />
minulle erittäin hyvät mahdollisuudet oman<br />
ammatillisen osaamiseni kehittämiselle.<br />
”This, quiTe simply, is arT<br />
wiTh a capiTal a.”<br />
(Opus Haute Définition)<br />
TAPIOLA<br />
SINFONIETTA<br />
MUSIIKKITALOSSA 2011 2012<br />
La 1.10. KLo 17<br />
Jean-Jacques Kantorow, kapellimestari<br />
Nancy Zhou, viulu<br />
Harri Mäki, klarinetti<br />
asko Heiskanen, basettitorvi<br />
Mendelssohn n Wieniawski<br />
La 26.11. KLo 17<br />
Pekka Kuusisto, viulisti-johtaja<br />
Mark Padmore, tenori<br />
Reich n Muhly n Copland n Adams<br />
© Felix Broede<br />
KoNSERTIT KEVÄÄLLÄ:<br />
SU 19.2. & LA 14.4.2012 KLO 17<br />
www.tapiolasinfonietta.fi<br />
Kertaliput 8–25 €<br />
Sarjaliput 26–80 €<br />
+ Lippupisteen palvelumaksu<br />
20
Shop<br />
Virginie Loÿ:n eksklusiiviset<br />
<strong>EMMA</strong>-mosaiikkitaidepaketit myynnissä<br />
alkaen 28.9. Mainio askartelupaketti ja lahjaidea.<br />
Esittely <strong>EMMA</strong> Shopissa.<br />
su 2.10.11 klo 13-16.<br />
<strong>EMMA</strong>n näyttelytilat 2.kerros. Voit asioida myös ilman pääsylippua.<br />
Verkkokauppa 24/7 www.emmashop.fi<br />
SIS.<br />
deli + café /<br />
weegee<br />
—<br />
LUOMUBRUNSSI<br />
TARJOLLA<br />
LA JA SU KLO 10-14<br />
—<br />
AIKUISET 16,50 €<br />
0-12V. 1€ / IKÄVUOSI<br />
—<br />
Avoinna:<br />
tervetuloa<br />
ma 10-15<br />
ti, to-pe 10-18<br />
ke 10-20<br />
la-su 10-17<br />
www.sisdeli.fi<br />
klo 14–15 Taidevartteja Anitra Lucanderin<br />
näyttelyyn <strong>EMMA</strong>n näyttelytilassa<br />
klo 14–16 Avoimet Taidekaffet:<br />
Tuhat ja yksi matkaa, mahdollisuus<br />
kollaasityöskentelyyn, tarjolla kahvia,<br />
Paletti-tila<br />
klo 14–15 Näyttelyn kuraattori<br />
Sanna Teittinen kertoo tutkimuksestaan<br />
Anitra Lucanderista Wirkkala-tilassa<br />
klo 15–17 Tanssiorkesteri Dallapè<br />
esiintyy, solistinaan Sami Saari.<br />
Tanssija Marko Keränen<br />
kutsuu tanssiin konsertin alussa<br />
WeeGeen ala-aulassa.<br />
21
kysy!<br />
Askarruttaako Sinua jokin taidetermi?<br />
Lähetä kysymyksesi: info@emma.museum<br />
<strong>EMMA</strong> on tänä syksynä täynnä kollaaseja.<br />
Mitä kollaasit ja<br />
esinekoosteet ovat?<br />
teksti Inka Laine<br />
kuva Matti Ruotsalainen<br />
Ismo Kajander, La femme aux papillons, 1997<br />
Nimitys kollaasi tulee ranskankielen sanasta<br />
collage < coller = liimata. Tällä tarkoitetaan<br />
menetelmää, jossa teos muodostuu<br />
taustalle liimatuista erimuotoisista kappaleista,<br />
esim. valokuvista, lehtileikkeistä, kangaspaloista,<br />
tapeteista, etiketeistä, matkalipuista jne.<br />
Näitä kappaleita voidaan myös käsitellä mm.<br />
leikkelemällä, repimällä tai rypistämällä, ja<br />
kollaasia voidaan työstää edelleen maalaamalla,<br />
piirtämällä ja painamalla.<br />
Usein kollaaseissa käytetyt palaset liittyvät<br />
jollain tavalla teoksen aiheeseen, esimerkiksi<br />
musiikkiaiheisessa teoksessa saattaa olla<br />
vaikkapa nuottivihon palasia, konserttilippuja<br />
ja katkelma sanomalehden musiikkiarvostelusta.<br />
Toisaalta palaset saatetaan valita puhtaasti<br />
sommittelullisin perustein. Tällöin kriteerinä<br />
toimivat kappaleiden muoto, väri ja tekstuuri.<br />
Kollaasin pintarakenne onkin usein ainakin<br />
jonkin verran kolmiulotteinen tai reliefimäinen.<br />
Kollaasitekniikan katsotaan syntyneen<br />
noin vuoden 1912 paikkeilla, ja sen kehittäjinä<br />
pidetään Georges Braqueta ja Pablo<br />
Picassoa. Kollaasitekniikkaa käyttivät niin<br />
kubistit, futuristit, dadaistit kuin surrealistitkin.<br />
Suomessa kollaasitekniikka oli suosittua<br />
1950–60 -luvuilla. Anitra Lucanderin<br />
(1918–2000) kollaaseja on esillä <strong>EMMA</strong>ssa<br />
näyttelyssä ”Anitra Lucander – Värin runoilija”<br />
28.9.2011–8.1.2012. Hänen hienovaraisista<br />
kollaaseistaan voi erottaa palasia luonnoksista,<br />
värisuunnitelmista, kirjeistä, kutsukorteista,<br />
lehtileikkeistä, kuiteista – toisin sanoen eletystä<br />
elämästä. Lucander toteutti myös maalauksia<br />
kollaasiensa pohjalta.<br />
Esinekooste eli assemblaasi (ranskankielen<br />
sanasta assemblage = kooste) puolestaan on<br />
esineiden ryhmästä koottu taideteos. Esinekoosteissa<br />
löydetyistä tai käytöstä poistetuista<br />
valmisesineistä muodostuu oivalluksen<br />
kautta jotakin enemmän kuin osiensa summa.<br />
Yksinkertaisimmillaan taideteos syntyy parista<br />
esineestä, kuten Picasson tunnettu Härän pää<br />
vuodelta 1942. Siinä polkupyörän satulaan yhdistetty<br />
ohjaustanko riittää halutun mielikuvan<br />
tuottamiseen.<br />
Esinekoosteissa samalle alustalle tai samoihin<br />
kehyksiin kootut esineet muodostavat<br />
rajatun, yksittäisen taideteoksen. Installaatio<br />
(englanninkielen sanasta installation <<br />
myöhäislatinan installare = asettaa paikoilleen)<br />
puolestaan on eri esineistä ja materiaaleista<br />
tilaan koottu asetelma.<br />
Suomalaisista taiteilijoista mm. Kari Cavén,<br />
Juhani Harri, Reijo Hukkanen, Kaarina Kaikkonen,<br />
Ismo Kajander ja Tarja Pitkänen-Walter<br />
ovat tehneet esinekoosteita. Heistä Juhani<br />
Harrin (1939–2003) tuotantoa ja esinekoosteita<br />
esitellään <strong>EMMA</strong>ssa laajalti 11.11.2011<br />
avautuvassa kokoelmanäyttelyssä.<br />
Sekä kollaasit että esinekoosteet ovat taidemuseoiden<br />
kannalta haastavia teoksia. Samaan<br />
teokseen yhdistetyt eri materiaalit ikääntyvät<br />
eri tavalla ja sietävät olosuhteita, mm. lämpöä,<br />
valoa ja kosteutta hyvin eri lailla. Tämä asettaa<br />
teosten esillepanolle omat vaatimuksensa,<br />
samoin niiden konservointi on hankalaa.<br />
Lähde:<br />
Taiteen sanakirja. Riitta Konttinen ja Liisa<br />
Laajoki. Otavan Kirjapaino Oy, Keuruu 2005.<br />
Kuva: Omnian kuva-arkisto.<br />
Animosta Espoon uusin julkinen veistos<br />
Espoon keskuksessa Omnian uuden lisärakennuksen<br />
pihalla julkistettiin syyskuussa Espoon seen, joka viittaa koordinaatistoon, matematiik<br />
isoon teokseen. Päädyin peruskuutiorakentee<br />
uusin julkinen taideteos, kuvataiteilija Jaakko kaan ja ruutuvihkoon eli Omnian opetusmaailmaan,<br />
Jaakko Niemelä kertoo.<br />
Niemelän Animo. Omnia lahjoitti työn <strong>EMMA</strong>n<br />
kokoelmaan.<br />
Paitsi että nimi Animo viittaa animaatioon, se<br />
Peilinkirkkaasta neliön muotoisesta teräsputkesta<br />
valmistetun Animon rytmikkään on valo. Luonnonvalossa teräsputket peilaavat<br />
on anagrammi Omniasta. Olennainen osa teosta<br />
ruudullinen, viiden metrin levyinen ja syvyinen toinen toisiaan ja ympäristöään, auringossa<br />
hahmo kohoaa huikeaan 10 metrin korkeuteen muoto toistuu myös varjona. Pimeään aikaan<br />
saakka.<br />
päärooliin nousee ledivaloverkosto. Teos on myös<br />
- Työn tilausvaiheessa puhuttiin monumentista,<br />
mikä johdatti ajatukseni välittömästi laan tekstiviestejä, joita Animolle voi<br />
interaktiivinen, ledivalot toistavat kirjain kerral<br />
lähettää.<br />
22
28.9.11–1.8.12<br />
Anitra Lucander<br />
– En färgens poet<br />
Utställningen ingår i <strong>EMMA</strong>s klassikerserie<br />
som presenterar framstående konstnärer<br />
inom den finländska modernismen. Anitra<br />
Lucander (1918–2000) har blivit känd som<br />
en av förnyarna av den efterkrigstida bildkonsten<br />
i vårt land. På 1950-talet utvecklade<br />
hon via kubismen och färgcollagetekniken ett<br />
personligt, lyriskt abstrakt uttryck baserat på<br />
rika färgnyanser. Under Lucanders över 30<br />
år långa karriär riktades hennes intresse mot<br />
olika områden inom bildkonsten: hon verkade<br />
bl.a. som färgexpert för arkitekt Aarno<br />
Ruusuvuori som planerade WeeGee-huset.<br />
<strong>EMMA</strong>s omfattande retrospektiva utställning<br />
med över hundra verk presenterar<br />
Lucanders målningar, collage, teckningar<br />
och grafik. På utställningen presenteras<br />
också hennes långa resor till Mellanöstern<br />
och Indien, vilka inleddes under 1950-talet<br />
och gjorde ett starkt inflytande på Lucanders<br />
konst.<br />
Under åren 1955–1960 bodde Anitra Lucander<br />
som den första – och under den tiden<br />
enda kvinnliga konstnären i Konstnärsgillets<br />
Nallentalo-ateljé i Hagalund.<br />
Nutidskonst från Kina: Yang<br />
Fudong – Utopi och verklighet<br />
Yang Fudong är en av de framstående konstnärer<br />
inom kinesisk nutidskonst som specialiserat<br />
sig på rörliga bilder. Hösten 2011 presenterar<br />
<strong>EMMA</strong> fyra av Fudongs videoverk, East of Que<br />
Village (2007) och tre delar ur serien Seven<br />
Intellectuals in Bamboo Forest (2005–2007).<br />
Yang Fudong anses vara en av de mest<br />
talangfulla företrädarna för kinesisk video- och<br />
filmkonst. Han är en mästerlig tolkare, vars<br />
kamera arbete kännetecknas av en näst intill<br />
magisk skönhet. Det representerar en speciell<br />
kinesisk estetik, som också har anknytning till<br />
västerländsk modernism. Fudong är känd för<br />
tidlösa och nästan drömlika tolkningar, i vilka<br />
han studerar relationer mellan människor och<br />
deras historier. Flera av Fudongs verk fokuserar<br />
på den nya generationens problem och på den<br />
insikt som den kinesiska samhällsutvecklingen<br />
och materialismen har väckt i landet. Numera<br />
lever och arbetar Yang Fudong i Shanghai.<br />
Juhani Harri 11.11.11.–<br />
I Salen i Saastamoinenstiftelsens konstsamling<br />
visas en ny utställning med bildkonstnär Juhani<br />
Harris (1939–2003) föremålscollage ur stiftelsens<br />
egen samling, Björneborgs konstmuseums<br />
depositionssamling och några privata samlingar.<br />
Kring den livfulla och sociala Juhani Harri<br />
berättas en mängd historier och han berättade<br />
dem själv, också med sina verk. Harris ofta<br />
jordnära färgade, nostalgiska och melankoliska<br />
assemblage, hopsatta av gamla bortkastade ting,<br />
är berättelser i sig. Begagnade föremål nötta av<br />
väder och vind och tidens tand, inköpta på lopptorg<br />
eller funna i avfallstunnor eller i naturen,<br />
utgjorde för Harri ”konstnärens palett”.<br />
PROGRAM hösten 2011<br />
Få ut mer av konsten!<br />
Guidningar och förfrågningar må-fr kl. 9-12, tfn (09) 8163 0493<br />
eller på nätet www.emma.museum/sv/bokaguidning<br />
Evenemang<br />
Konstmaraton, WeeGees 5-års<br />
födelsedagskalas 13.10.–16.10.<br />
Evenemanget Toner Under fullmånen<br />
12.11. kl. 14–17<br />
Veckoslut med julprogram 26.–27.11.<br />
GUIDNINGAR MED<br />
FÖRHANDSBOKNING<br />
Maximal gruppstorlek 25 personer<br />
Pris 45 € / lö-sö 70 €<br />
Bokning senast 3 vardagar före guidningen<br />
KONSTKVARTEN är en kort presentation av<br />
ett konstverk. Längd 15 min.<br />
KONSTTIMMEN är en guidning av en<br />
utställning efter eget val. Längd 45 min.<br />
KONSTFÉENS TIMME är en guidning för<br />
barn i åldern 4-8 år. Längd 30-45 min.<br />
VERKSTÄDER<br />
VERKSTÄDER MED FÖRHANDSBOKNING<br />
Rekreationsdag? Höstutflykt? Födelsedag?<br />
Bekanta dig med utställningarna genom<br />
eget skapande!<br />
KONSTCOCKTAIL<br />
Tusen och en resa<br />
Pris: 200 € + inträdesbiljett + valbar meny<br />
KONSTFÉNS VERKSTADSKALAS<br />
Tusen och en resa<br />
Pris: 80 € / grupp + valbar meny 10 € / barn<br />
Reservering 1 vecka före verkstaden.<br />
PÅ EGEN HAND<br />
Genvägar i samlingen<br />
Broschyrerna Genvägar erbjuder ett alternativt<br />
sätt att bekanta sig med Saastamoinenstiftelsens<br />
konstsamling.Brochyrerna är avgiftsfria,<br />
från <strong>EMMA</strong>s info.<br />
Ryggsäcksresor<br />
På Ryggsäcksresor kan 4–12-åringar<br />
bekanta sig med museerna i<br />
Utställningscentret WeeGee.<br />
AUDIOGUIDE<br />
iPod till utlåning finns i <strong>EMMA</strong>s info.<br />
Slicka på solen Audioguiden låter åhöraren<br />
med hjälp av författaren Ilpo Tiihonens tankar<br />
och lyrik fritt betrakta och utforska verk i<br />
Saastamoinenstiftelsens temautställning Rött.<br />
Ändringar i Programmet är möjliga<br />
MER OM PROGRAMMET<br />
på finska på s.11–12 och<br />
på svenska på www.emma.museum/sv<br />
23
WeeGee-talo, 2. kerros<br />
c<br />
v e r a n t a<br />
OURSLER<br />
ANITRA LUCANDER<br />
video<br />
ANITRA LUCANDER<br />
galleria<br />
sali<br />
alkaen 11.11.<br />
JUHANI HARRI<br />
agora<br />
ANITRA LUCANDER<br />
ANITRA LUCANDER<br />
porras<br />
raitti<br />
S A A S T A M O I S E N K O K O E L M A<br />
salonki<br />
PUNAINEN PUNAINEN PUNAINEN<br />
YANG FUDONG<br />
YANG FUDONG<br />
V A I H T U V A T N Ä Y T T E L Y T<br />
hissi<br />
<strong>EMMA</strong><br />
shop<br />
ILME-paja<br />
YANG<br />
FUDONG<br />
YANG FUDONG<br />
<strong>EMMA</strong> Espoon modernin taiteen museo<br />
Box 6661, FI-02070 ESPOON KAUPUNKI<br />
WeeGee, Ahertajantie 5, Tapiola<br />
+ 358 (0)9 8165 7512<br />
www.emma.museum<br />
Opastusvaraukset ma–pe klo 9–12<br />
Guidebokningar må–fre kl. 9–12<br />
+ 358 (0)9 8163 0493<br />
Avoinna<br />
ti, to, pe 11–18<br />
ke 11–20, ilmaisilta 18–20<br />
la, su 11–17<br />
Liput | Biljetter<br />
WeeGee-lippu 10€ / 8€<br />
(koko talo = 5 museota)<br />
S-etukortilla 9 / 7 €<br />
Alle 18-v ja yli 70-v ilmaiseksi<br />
WeeGee-biljett 10€ / 8€<br />
(hela huset = 5 museer)<br />
Med S-Förmånskort 9 / 7 €.<br />
Under 18 och över 70 år gratis<br />
Bussit Helsingin Kampista: 106, 110<br />
Bussar från Kampen i Helsingfors: 106, 110<br />
Espoon sisäiset bussit 10, 15, 18, 18Z<br />
ks. www.hsl.fi<br />
Ryhdy <strong>EMMA</strong>n faniksi<br />
Näyttelykeskus WeeGee<br />
Utställningscentret WeeGee<br />
(09) 8163 1818<br />
The Museum’s magazine<br />
<strong>EMMA</strong> is also published<br />
in English.<br />
Order a free copy from:<br />
info@emma.museum<br />
or read it on the net:<br />
www.emma.museum/en<br />
<strong>EMMA</strong>n tukijat