jtiili.pdf, 1797 kB
jtiili.pdf, 1797 kB
jtiili.pdf, 1797 kB
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
5<br />
Täten jokaisen suureen kvantifioinnissa edetään suureiden hierarkkisessa<br />
verkossa. Jokainen uusi suure, jonka kvantifiointiin tarvitaan alemman tason suureita<br />
on suureiden hierarkiassa korkeammalla tasolla. Tällaista tiukkaa suureiden hierarkiaa<br />
ei löydy kvalitatiivisen tiedon tasolta. Tämä tekee kvantifioinnista fysiikan käsitteenmuodostuksen<br />
kannalta keskeisimmän prosessin. Se luo kvaliteeteista kvantiteetteja<br />
ja siten saattaa kvalitatiivisella tasolla luodut käsitteet fysiikan tietorakenteen<br />
jäykän suurehierarkian piiriin.<br />
Kvantitatiivisella tasolla olioiden ominaisuuksia kuvataan suureilla ja ilmiöiden<br />
riippuvuudet muodostavat lakeja. Esikvantifioinnissa havaitut riippuvuudet täsmennetään<br />
algebrallisiksi esityksiksi. Kvantifioitua suuretta yleistetään ja täsmennetään.<br />
Lakien, myös suureiden määrittelylakien idealisointeja pyritään purkamaan<br />
ja näin käsitteet yleistyvät ja abstrahoituvat. Käsitteen kehitys jatkaa taas induktiodeduktiosykliään.<br />
Kvantitatiivisella tasolla empiirisistä lähtökohdista luodut eri käsitteet<br />
voivat käsitteenmuodostusprosessin edetessä yleistyä yhdeksi kattokäsitteeksi.<br />
Teorian taso on fysiikan tietorakenteen ylin hierarkkinen taso, jolle johtaa<br />
looginen strukturointi. Strukturoinnissa luodaan jo ymmärretyn ilmiömaailman selittävä<br />
perusmalli ja kausaalisuhteiden, jotka on havaittu jo esikvantifiointivaiheessa,<br />
täsmällinen esitys. Teoria on vain jo ymmärretyn täsmennettyä esittämistä. Teorian<br />
tasolla ilmiömaailman suureet ja lait kytketään fysiikan yleiseen tietorakenteeseen.<br />
Teoria käsittää koko ilmiömaailman selittävät peruslait ja on näin ollen suuri kokonaisuus,<br />
esim. Newtonin mekaniikka. Myös teorian tasolla on löydettävissä hierarkkista<br />
yleistymistä ja abstrahoitumista.<br />
2.3. Suureet prosesseina<br />
Fysiikan käsitteenmuodostus tapahtuu luomalla uusia suureita, jotka liitetään<br />
aikaisemmin tunnettuun fysiikan tietorakenteeseen. Suureet ovat fysiikan tietorakenteen<br />
perusobjekteja ja lait ovat niiden välisiä relaatioita. Suure on tärkeä silta<br />
empirian ja eksaktin fysiikan tietorakenteen välillä. Aina kun mitataan, mitataan suureen<br />
arvoja. Suure ei ole vain toisten suureiden välinen algebrallinen relaatio vaan<br />
sillä on aina oma fysikaalinen merkityksensä. Uuden suureen käyttöönotto on esisijaisesti<br />
sen fysikaalisen merkityksen toteaminen.<br />
Uuden suureen määritteleminen yhdellä tyhjentävällä määrittelyllä, joka tyhjentävästi<br />
kertoo suureen merkityksen siten, että sen fysikaalinen merkitys on ymmärretty,<br />
on mahdotonta. Uuden suuren syntyprosessi etenee portaittain fysiikan käsitteellisten<br />
tasojen mukaan.<br />
Suure syntyy ensin kvalitatiivisen tason hahmona perushahmotuksessa, jossa<br />
suure, joka tässä vaiheessa on kvaliteetti, käsitteistyy kuvaamaan jonkin olion jotain<br />
ominaisuutta. Esikvantifioinnissa selvitetään tarkasteltavaan ilmiöalueeseen liittyvät<br />
riippuvuussuhteet ja syy-seuraussuhteet kvalitatiivisella tasolla. Luodaan komparatiivisia<br />
hahmoja perushahmotuksessa luotujen ominaisuuksien välille. Verrataan olion<br />
ominaisuuksien asteita. Mikä pysyy, mikä muuttuu? Jos muutetaan olion jotain<br />
ominaisuutta tai altistetaan olio erilaisiin olosuhteisiin, miten se vaikuttaa olion<br />
muihin ominaisuuksiin.<br />
Varsinainen suure syntyy kvantifioinnin kautta. Olion ominaisuutta kuvaava<br />
käsite kvantifioidaan suureeksi. Tehdään kvantifioiva koe, jossa ominaisuus esiintyy<br />
mahdollisimman pelkistettynä ja muuttumattomana, invarianttina. Kokeessa tulisi<br />
myös näkyä selkeä yhteys kvalitatiivisen tason kvaliteettiin, josta ollaan luomassa<br />
kvantiteettia. Tällaisen kokeen tekeminen vaatii yleensä tarkkaa rajausta ja ideali-