jtiili.pdf, 1797 kB
jtiili.pdf, 1797 kB
jtiili.pdf, 1797 kB
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
28<br />
Kuva 19.4: Neljä solmukohtaa.<br />
Kuva 19.5: Viisi solmukohtaa.<br />
Kuva 19.6: Kuusi solmukohtaa.<br />
Solmukohtien määrä lisääntyi yhdellä aina siirryttäessä seuraavaan ominaistaajuuteen.<br />
Huomioitavaa on, että nyt resonanssitaajuudet eivät esiinny matalimman<br />
resonanssitaajuuden 4,5 Hz moninkertoina. Ominaistaajuudet esiintyvät kuitenkin<br />
säännöllisesti n. 3 Hz:n välein. Kiinnityssysteemi aiheuttaa sen, että perusvärähtely<br />
siirtyy korkeammalle taajuudelle. Tämä näkyy myös kuvasta 19.1, jossa jousen vasen<br />
pää ei selvästikään ole kupukohdassa. Muuten molemmista päistä vapaan värähtelevän<br />
“kielen” käyttäytymisen ei pitäisi erota molemmista päistä kiinnitetyn<br />
kielen käyttäytymisestä. Ominaistaajuuksien tulisi olla ensimmäisen ominaistaajuuden<br />
moninkertoja. [10 s.136 - 138]<br />
Kytkemällä jousen toinen pää kiinteästi ripustusleukoihin saadaan järjesteltyä<br />
tilanne, jossa kielen toinen pää on kiinnitetty ja toinen pää saa värähdellä vapaasti.<br />
Jousta jännitetään siten, että sen pituus on 200 cm. Kuvat näistä ominaisvärähtelyistä<br />
on kuvissa 20.1 - 20.6.<br />
Kuva 20.1: Ei solmukohtia.<br />
Kuva 20.2: Yksi solmukohta.<br />
Kuva 20.3: Kaksi solmukohtaa.<br />
Kuva 20.4: Kolme solmukohtaa.