Lataa pdf
Lataa pdf
Lataa pdf
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Sähkön hinta nousee. Pääsyynä ei olekaan päästökauppa,<br />
energiaverot tai tukijärjestelmät uusiutuvan energian tuottamiseksi<br />
– vaan poliittinen päätös, jolla ilmasto pyritään pelastamaan.<br />
on taas<br />
TEKSTI: TIIA TERONEN, COMPOSITOR OY<br />
Hintaan, jolla sähköenergiaa pohjoismaisessa sähköpörssissä tarjotaan,<br />
vaikuttavat karkeasti jaoteltuna vesivarastojen runsaus, käytetyt<br />
tuotantomuodot sekä päästöoikeuksien ja polttoaineiden hinta.<br />
Vesivoima on edullisempaa kuin esimerkiksi hiililauhteella tuotettu energia,<br />
jolle päästökauppa toi vielä lisäkustannuksen.<br />
Koska tänä vuonna on satanut paljon, vesivoimaa on voitu ajaa keskivertovuotta<br />
enemmän ja vastaavasti hiilidioksidipäästöjä aiheuttavaan<br />
hiililauhdetuotantoon on turvauduttu tavallista harvemmin. Ja kun päästöoikeuksia<br />
on muutenkin ollut yli tarpeiden, on hiilidioksidin hinta painunut<br />
halvimmillaan alle 10 senttiin tonnilta.<br />
Käytännössä päästöoikeudet ovat nyt olleet arvottomia, mutta vuoden<br />
2008 alussa alkavalla Kioto-kaudella tahti muuttuu. Euroopan unionin<br />
komissio on jakanut päästöoikeuksia niukasti: jo jäsenmaiden ehdotukset<br />
olivat edelliskautta alemmat, mutta komissio leikkasi niistä vielä 5–10<br />
prosenttia.<br />
Tukkuhinnasta kaksinkertainen<br />
Päästöoikeudelle on muodostunut arvo, mikä heijastuu myös sähkön hintaan.<br />
– Muutos on ilman muuta kova. Forward-hinnoissa puhutaan nyt yli<br />
20 eurosta per hiilidioksiditonni, ja hurjimman esitetyn skenaarion mukaan<br />
hinta voisi kohota jopa 175 euroon tonnilta. Toimivilla markkinoilla,<br />
joilla oikeuksista on pulaa, päästökaupan kaltaiset ohjausvaikutukset menevät<br />
läpi myös sähkön pörssihintaan, Energiateollisuus ry:n toimitusjohtaja<br />
Juha Naukkarinen sanoo.<br />
Se, kuinka päästöoikeuden hinta näkyy sähkön tukkuhinnassa, riippuu<br />
PÄÄSTÖOIKEUDEN HINTAKEHITYS 2005–2010<br />
€/t CO 2<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
käytetyistä tuotantomuodoista. Jos sataa vähän ja päästöoikeuksia<br />
joudutaan käyttämään keskivertovuotta<br />
reippaammin, sähkön tukkuhinta voi nousta reippaastikin.<br />
– Päästökauppaa ohjausmekanismina on silti turha<br />
syyttää sähkön hinnan noususta, sillä kyse on poliittisesta<br />
ratkaisusta: CO 2<br />
-päästöjä on vähennettävä. Se<br />
edellyttää myös siirtymistä uusiin energiantuotantomuotoihin,<br />
joissa hintataso on joka tapauksessa korkeampi<br />
kuin mihin olemme tottuneet, Naukkarinen<br />
jatkaa.<br />
”Energiaveroilla ei vaikutusta ilmastopäästöihin”<br />
Päästökauppa on ensimmäisellä kaudellaan saanut<br />
sekä ruusuja että risuja. Järjestelmän hahmottamista<br />
on hankaloittanut erityisesti verkkainen raportointitahti:<br />
toimijat ovat saaneet tietää toteutuneet päästöt<br />
kerran vuodessa ja viiveellä.<br />
Vääristymiä on sanottu aiheutuneen myös siitä,<br />
että päästökauppaa toteutetaan toistaiseksi vain Euroopan<br />
unionin alueella ja sen piiriin kuuluvat ainoastaan<br />
yli 20 megawatin voimalaitosten sekä joidenkin<br />
teräs-, mineraali- ja metsäteollisuuslaitosten prosessien<br />
hiilidioksidipäästöt.<br />
Kriittistä keskustelua on käyty niin ikään energiaveroista,<br />
joiden nostamisesta on puhuttu sekä Suomessa<br />
että Ruotsissa. Suomessa sähköä verotetaan kulutusvaiheessa.<br />
Ruotsissa verotetaan myös tuotantopäätä,<br />
mutta yhteinen piirre naapurimaissa käydyissä keskusteluissa<br />
on ollut veronkorotusten perusteleminen<br />
ympäristönäkökohdalla. Naukkarisen mukaan veroilla<br />
ei kuitenkaan ole mitään merkitystä päästöjen kokonaismäärään<br />
Euroopassa, koska päästökauppa määrää<br />
päästökaton.<br />
– Jos päästöoikeuksia on jollain sektorilla, kuten<br />
sähköntuotannolla, enemmän kuin tarvitaan, ne myydään<br />
muille toiminnoille tai alueille. Jos oikeuksia taas<br />
on vähemmän, niitä ostetaan muualta, jossa ne jäävät<br />
siis käyttämättä. Veroilla voi olla merkitystä kansallisella<br />
tasolla, mutta kokonaisilmastopäästöihin ne eivät<br />
vaikuta, Naukkarinen pohtii ja lisää:<br />
– Vaikka veronkorotusten vaikutus kuluttajan mak<br />
20 FORTE 4/2007