Jumala on norsu - Rengas
Jumala on norsu - Rengas
Jumala on norsu - Rengas
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
saatesanat<br />
<str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g> <strong>on</strong> <strong>norsu</strong><br />
Vanha kertomus kuvaa neljää sokeaa, jotka kohtaavat savannilla käyskennellessään <strong>norsu</strong>n. Koska<br />
he eivät ole ikinä ennen tavanneet mokomaa otusta, he koettavat käsillään hapuillen saada selville,<br />
mikä se oikein <strong>on</strong>.<br />
Yhden kädet osuvat <strong>norsu</strong>n kärsään ja hän päättelee, että outo olio <strong>on</strong> käärme. Toinen saa otteen<br />
<strong>norsu</strong>n jalasta ja väittää, että se <strong>on</strong> puu. Kolmas tarrautuu häntään ja julistaa, että kysymyksessä<br />
<strong>on</strong> köysi. Neljäs sokea törmää pahki eläimen kylkeen, ja hänen mielestään <strong>on</strong> selvää, että he ovat<br />
osuneet tal<strong>on</strong> seinään. Kaikki neljä sokeaa kuvailevat yhtä ja samaa <strong>norsu</strong>a. Kuitenkin heidän kuvauksensa<br />
siitä ovat aivan erilaiset.<br />
Samoin ovat käsityksemme <str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g>sta. Jos <str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g> <strong>on</strong> ääretön, eivät mitkään sanamme voi täysin kuvailla<br />
<str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g>n olemusta. Miten niin suuresta <str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g>sta sitten voi puhua pienelle lapselle – vai voiko<br />
puhua ollenkaan ”Voi puhua ja <strong>on</strong> puhuttava,” sanoo pastori Helena Eckhoff. Hän rohkaisee artikkelissaan<br />
”Miten puhua lapselle <str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g>sta” (s. 6 alkaen) kertomaan Raamatun kertomuksia ja tarjoamaan<br />
niin rakennusmateriaalia lapsen maailmankuvalle.<br />
Vor vielen Jahren sang unser Sohn auf dem Weg zum Kindergarten immer wieder: „Gott in seiner<br />
Höhle“. Verwundert fragte ich nach, und es stellte sich heraus, dass der Ruf „Ehre sei Gott in der<br />
Höhe!“ David im Gottesdienst beeindruckt hatte.<br />
Ein Kind nimmt neugierig neue Informati<strong>on</strong>en auf und baut beständig an seinem<br />
Bild v<strong>on</strong> der Welt, vom Leben – und v<strong>on</strong> Gott. Mit den Themen-Beiträgen (ab S. 6)<br />
in diesem Heft wollen wir Mut machen, mit Kindern über Gott ins Gespräch zu<br />
kommen. Kinder fragen frei heraus, wenn sie etwas wissen wollen. Sie haben eine<br />
ehrliche Antwort verdient – auch wenn wir manchmal sagen müssen, dass wir es<br />
nicht ganz genau wissen.<br />
(Ele)fantastische Entdeckungsreisen wünscht Ihnen,<br />
Antoisia luku- ja keskusteluhetkiä,<br />
kuva: Andreas Dort<br />
Ritva Prinz<br />
Renkaan toimittaja/<strong>Rengas</strong>-Redakteurin<br />
<strong>Rengas</strong> haluaa olla kaikkia Saksan suomalaisia yhdistävä side. Pyrimme kehittämään niin lehden<br />
ulkoasua kuin sisältöäkin koko ajan palvelemaan entistä paremmin eri-ikäisiä lukijoita. <strong>Rengas</strong><br />
<strong>on</strong> suomalaisten seurakuntien jäsenille ilmainen, mutta sen tuottaminen ei ole ilmaista. Jokainen<br />
numero maksaa n. € 10500. Tämän lehden mukana <strong>on</strong> tilisiirtolomake, jolla voit tukea<br />
<strong>Rengas</strong>ta omien taloudellisten mahdollisuuksiesi mukaan. Kiitos avustasi!<br />
<strong>Rengas</strong> ist für die Mitglieder der finnischen Gemeinden kostenlos, weil die Zeitschrift jede und<br />
jeden mit in die Gemeinschaft nehmen will. Aber eine Zeitschrift zu produzieren kostet natürlich<br />
Geld. Die Gesamtkosten für eine Ausgabe belaufen sich auf ca. € 10500. Wir versuchen,<br />
optisch und inhaltlich für alle Leser anregend zu bleiben. Mit dem beigefügten Überweisungsträger<br />
können Sie unsere Arbeit nach Ihren Möglichkeiten unterstützen. Herzlichen Dank!<br />
4 • 2012 |
Tässä lehdessä / In dieser Ausgabe<br />
TEEMA: Kuinka kerr<strong>on</strong> lapselle <str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g>sta<br />
Mikä <strong>on</strong> kasuaalitoimitus<br />
„Sana kuuluu teologien mielellään käyttämään ammattisanasto<strong>on</strong> ja tulee<br />
latinankielisestä tapahtumaa merkitsevästä sanasta“, kertoo pastori Miika<br />
Rosendahl. Hän jatkaa kirkollista sanastoa esittelevää sarjaansa sivulla<br />
5 ja kertoo tällä kertaa mm. mitä kasuaaleihin kuuluu, mitä tietoa saa kirkkoherranvirastosta<br />
ja miten kodin siunaaminen liittyy tiernapoikiin (Sternsänger).<br />
5<br />
Das Kind hat das Recht, v<strong>on</strong> Gott zu erfahren<br />
Wie kann man v<strong>on</strong> etwas oder jemandem erzählen, v<strong>on</strong> dem man selbst auch<br />
nicht so richtig Ahnung hat Geschweige denn Beweise. In ihrem Artikel ermutigt<br />
Pfarrerin Helena Eckhoff dazu, dem Kind ganz einfach biblische Geschichten<br />
zu erzählen. Und so stellen wir auf S. 10-13 einige empfehlenswerte<br />
finnisch- und deutschsprachige Kinderbibeln vor.<br />
10<br />
Palj<strong>on</strong> <strong>on</strong> saavutettu, tehtävää <strong>on</strong> vielä<br />
Suomen naiset saivat äänioikeuden ensimmäisinä Euroopassa ja kolmansina<br />
maailmassa. Suomen ensimmäiseen eduskuntaan valittiin maailman ensimmäiset<br />
naisparlamentaarikot. Onko Suomi tasa-arv<strong>on</strong> tyyssija Saksan<br />
Suomi-instituutin johtaja Anna-Maija Mertens pohdiskelee naisten ja miesten<br />
välistä tasa-arvoa Suomessa ja Saksassa sivuilla 16-18.<br />
16<br />
Wenn Erwachsene mit Begeisterung Holzkegel umwerfen<br />
sind sie vielleicht Mölkkyisten. Wer lange genug übt, könnte ein Mölkkyzauberer<br />
werden. Mölkkypiraten dagegen sind nicht gerne gesehen. Kaisa Laiho<br />
und Jörg Lächelin führen auf S. 21-23 ein in die Welt dieses finnischen<br />
Spiels mit alten Wurzeln. Lesen, trainieren – und Mölkkymeister werden!<br />
Vielleicht klappt das ja sch<strong>on</strong> bei den Deutschen Mölkky Meisterschaften<br />
im kommenden Juni in Erlangen.<br />
21<br />
Kiekkokuume<br />
valtaa alaa taas toukokuussa. Pohjustamme jääkiekkotunnelmaa sivuilla<br />
24-25 Pekka Hellstenin Suomen Jääkiekkomuse<strong>on</strong> arkistoista tekemillä<br />
löydöillä ja Päivi Kantin vinkeillä MM-kisojen seuraamisesta Saksassa. Siis<br />
Suomen liput valmiiksi ja jännittämään, miten Suomen Leij<strong>on</strong>at puolustavat<br />
mestaruuttaan.<br />
24<br />
|<br />
4 • 2012
Ajankohtaista / Aktuelles<br />
Kuolemalla kuoleman voitti<br />
Pääsiäistä, kristittyjen suurta juhlaa, juhlistetaan myös suomalaisissa seurakunnissa<br />
m<strong>on</strong>in tavoin. Hiljaisella viikolla ja pääsiäisenä järjestetään eri<br />
puolilla Saksaa hartauksia ja jumalanpalveluksia. Etsi lähin tapahtuma seurakuntasivuilta<br />
ja tule mukaan. Riemullista pääsiäistä!<br />
35<br />
Tehtävään asettaminen<br />
Pohjois-Saksan alueen papin Päivi Vähäkankaan tehtäväänasettamisjumalanpalvelus<br />
pidetään sunnuntaina 15.4.2012 klo 14:00 Hampurissa St. Michaelis<br />
-kirk<strong>on</strong> kryptassa. <str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g>npalveluksen jälkeen kahvitarjoilu merimieskirkolla<br />
(Ditmar-Koel-Strasse 6) klo 16:00. Kaikki ovat tervetulleita!<br />
Der Einführungsgottesdienst der finnischen Pastorin für Norddeutschland<br />
findet am S<strong>on</strong>ntag 15.4.2012 um 14:00 Uhr in der Krypta der Hauptkirche<br />
St. Michaelis in Hamburg statt. Um 16:00 Kirchenkaffee in der finnischen<br />
Seemannskirche (Ditmar-Koel-Strasse 6). Herzlich willkommen!<br />
55<br />
Mistä et juhannuksena luovu<br />
Juhannukseen liittyy m<strong>on</strong>ia perinteitä, tapoja ja uskomuksia.<br />
Mikä sinusta <strong>on</strong> luovuttamat<strong>on</strong>ta<br />
1. Satumaa-tango<br />
2. kokko<br />
3. juhannustaika<br />
4. Kossupullo<br />
5. Suomen kesä<br />
6. juhannusheila<br />
7. sauna<br />
8. HK:n sininen<br />
Vaikuta ja äänestä 22.4. mennessä netissä facebook/Saksansuomalaisten rengas tai lähetä<br />
postikortti SKTK:n toimisto<strong>on</strong>! Äänestyksen tulos julkaistaan Renkaan numerossa 6-7/2012.<br />
<strong>Rengas</strong> 5/2012 ilmestyy KV 17<br />
toukukuun tapahtumatiedot<br />
artikkelit: 26.3.<br />
seurakuntien tapahtumatiedot oman<br />
seurakunnan tiedottajalle: 26.3.<br />
<strong>Rengas</strong> 6-7/2012 ilmestyy KV 22<br />
kesä- ja heinäkuun tapahtumatiedot<br />
artikkelit: 26.4.<br />
seurakuntien tapahtumatiedot oman<br />
seurakunnan tiedottajalle: 26.4.<br />
4 • 2012 |
kuukauden sana<br />
Aurinkomme ylösnousi!<br />
Aurinkomme ylösnousi,<br />
paistaa voittovuorella.<br />
Lämmin valo sieltä loistaa,<br />
surut, murheet hajottaa.<br />
Koko<strong>on</strong>tukaa, taivaan linnut,<br />
suvi-ilmaan puhtaaseen,<br />
visertäkää, pienet leivot, viinipuussa tuoreessa.<br />
Kirkkovuoteen mahtuu m<strong>on</strong>ta val<strong>on</strong> juhlaa. On<br />
kynttilänpäivä, Marian ilmestyspäivä ja juhannus,<br />
joiden teksteissä käsitellään <str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g>n lupausta<br />
maailmaan tulevasta kirkkaudesta. On joulu,<br />
val<strong>on</strong>tuojan syntymäjuhla. Kaikkein kirkkain<br />
val<strong>on</strong> juhla <strong>on</strong> kuitenkin pääsiäinen. Valo, joka<br />
näytti hiipuneen ja sammuneen ristillä, osoittautuikin<br />
kuolemaa voimakkaammaksi. Yllä olevassa<br />
pääsiäisvirressä virsirunoilija Le<strong>on</strong>ard Typpö<br />
vertaa Jeesusta osuvasti aurinko<strong>on</strong>. Aurinko<br />
<strong>on</strong> elämän lähde. Ilman sen loistetta elämää ei<br />
enää olisi. Jokainen yö, jokainen auring<strong>on</strong>lasku<br />
<strong>on</strong> kuin pieni kuolema. Linnut vaikenevat ja kukat<br />
vetävät terälehtensä kiinni. Vastaavasti jokainen<br />
aamu <strong>on</strong> kuin pieni ylösnousemus. Koko<br />
maailma herää auring<strong>on</strong> ensi säteisiin. Pääsiäinen<br />
sijoittuu ajallisesti siihen kohtaan vuodesta,<br />
jolloin kesä <strong>on</strong> jo saanut niskalenkin talvesta.<br />
Myös tässä pääsiäisvirressä Kristus-aurinko<br />
tuo mukanaan kesän.<br />
Kylmä talvi pois <strong>on</strong> mennyt,<br />
myrskysää <strong>on</strong> lakannut,<br />
lumipilvet hajotetut,<br />
kylmä sumu selvinnyt.<br />
Lehti puhkeaa jo puihin,<br />
valkoruusut aukeilee.<br />
Lounatuuli hiljaisena Eedomista puhaltaa.<br />
Vu<strong>on</strong>na 2012 tällainen värssy <strong>on</strong> meille vain<br />
mukavaa kesän fiilistelyä, siinä missä Suvivirsikin.<br />
Kesä yhdistyy mielissämme lomaan, ruskettumiseen,<br />
grillikauteen, sukuloimiseen. Meille<br />
leipä tulee viljapell<strong>on</strong> sijaan kaupan hyllyltä ja<br />
marjoja poimitaan niiden terveysvaikutusten takia<br />
eikä siksi, että muuta syötävää ei ole. Toisin<br />
oli silloin, kun nämä virret syntyivät. Kun ankaran<br />
talven jälkeen kesä ei tullutkaan. Kun halla<br />
ja sateet tuhosivat sad<strong>on</strong>. Suvivirsi sävellettiin<br />
heti 1600-luvun suurten kuol<strong>on</strong>vuosien jälkeen,<br />
jolloin nälkä ja kulkutaudit olivat tappaneet jopa<br />
kolmanneksen väestöstä. Pääsiäisvirren kirjoittanut<br />
Le<strong>on</strong>ard Typpö syntyi puolestaan 1800-luvun<br />
suurten nälkävuosien aikaan. Hänen lapsuuttaan<br />
varjostivat kertomukset siitä, kuinka sukulaiset ja<br />
kylänmiehet kuolivat nälkään, kun kesää ei tullutkaan.<br />
Kun tällaisten vuosien jälkeen vihdoin<br />
saapui oikea kevät ja lauha sää, yhtyivät ihmiset<br />
sydämensä pohjasta kiitokseen <str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g>lle, j<strong>on</strong>ka<br />
hyvyydestä ”armas aika ja suvi suloinen” k<strong>on</strong>kreettisesti<br />
muistuttivat. Kristus, Aurinko, <strong>on</strong> voittanut<br />
kuoleman ja pimeyden vallan ja tuo meille<br />
uuden kevään, niin k<strong>on</strong>kreettisesti kuin kuvaannollisestikin.<br />
Kesälinnut taivaan alla<br />
iloisina lentävät.<br />
Sulaneella sydämellä<br />
laulaa toukomettiset.<br />
Elämä ja autuus loistaa<br />
Herran seurakunnassa.<br />
Aurinko <strong>on</strong> ristin päällä<br />
valkea ja punainen.<br />
(Virsi 105)<br />
Päivi Vähäkangas<br />
|<br />
4 • 2012
Kirkollinen ABC-kiria<br />
eli pieni sanasto kristityn arjen ja juhlan järjestelyihin<br />
Pastori Miika Rosendahl jatkaa kirkollisen elämänpiirin<br />
erityissanastoa esittelevää sarjaa.<br />
Kaksikielisyys. Ulkosuomalaispappien toimittamat<br />
kirkolliset toimitukset ovat hyvin<br />
usein kaksikielisiä. Kuinka palj<strong>on</strong> mitäkin kieltä<br />
käytetään, sovitaan aina tilanteen mukaan. Virret<br />
saatetaan laulaa vuorosäkeistöin eri kielillä,<br />
jotkut rukouksista ja raamatunteksteistä luetaan<br />
suomeksi, toiset saksaksi, usk<strong>on</strong>tunnuksen ja Isä<br />
meidän -rukouksen lukee jokainen omalla äidinkielellään<br />
yhtä aikaa muiden kanssa. Kaikkea ei<br />
tarvitse orjallisesti kääntää, <strong>on</strong>han suuri osa kasuaalien<br />
sisällöstä symbolista ja ymmärrettävissä<br />
ilman sanojakin – esimerkkinä vaikkapa kätten<br />
päällepano siunaamisen merkkinä.<br />
Kasuaali. Sana kuuluu teologien mielellään<br />
käyttämään ammattisanasto<strong>on</strong> ja tulee latinankielisestä<br />
tapahtumaa merkitsevästä sanasta.<br />
Kasuaaleilla tai kasuaalitoimituksilla tarkoitetaan<br />
papin tehtäviin kuuluvia kirkollisia toimituksia –<br />
siis kastetta, k<strong>on</strong>firmaatiota, avioliitto<strong>on</strong> vihkimistä<br />
tai siunaamista sekä hautaan siunaamista.<br />
Muut kirkolliset toimitukset ovat joko piispan<br />
erityisiä tehtäviä, kuten papiksi vihkiminen, tai<br />
sitten ne ovat kenen tahansa seurakuntalaisen,<br />
seurakunnan työntekijän tai papin johdettavia<br />
rukoushetkiä.<br />
Kirkkoherranvirasto. Saksassa tämä seurakunnan<br />
hallinnollisen elämän keskus tunnetaan<br />
muun muassa nimillä Pfarramt tai Pfarrbüro.<br />
Kirkkoherranvirasto <strong>on</strong> oikea osoite muun<br />
muassa haettaessa kirkollisia toimituksia varten<br />
tarvittavia asiakirjoja. Kirkkoherranvirast<strong>on</strong><br />
rekistereissä <strong>on</strong> kaikki tärkeät tiedot kirk<strong>on</strong> jäsenen<br />
kristillisestä elämästä, kuten esimerkiksi<br />
kasteesta, rippikoulun käymisestä ja k<strong>on</strong>firmoiduksi<br />
tulemisesta.<br />
Kirkollisten<br />
toimitusten<br />
kirja. Pappien<br />
ja kaikkien<br />
Mikä <strong>on</strong> dimissoriale<br />
Mitä teen, kun toivoisin<br />
seurakuntalaistenkin<br />
työ-<br />
lapselleni saksalaissuomalaista<br />
kastejuhlaa<br />
väline. Kirjasta<br />
löytyvät eri Mistä saan virkatodistuksen<br />
elämänvaiheisiin<br />
ja juhlatilanteisiin<br />
tarkoitettujen<br />
kasuaalitoimitusten, vihkimisten ja<br />
siunaamisten sekä rukoushetkien kaavat. Kirjaan<br />
<strong>on</strong> hyvä perehtyä esimerkiksi kastejuhlaan valmistautuessa<br />
tai vaikkapa pohtiessa syntymäpäiväjuhlien<br />
kulkua. Kirjat ovat helpoiten löydettävissä<br />
Suomen kirk<strong>on</strong> kotisivuilta (www.evl.fi/<br />
kkh/to/KJM/toim-kirja/).<br />
Kodin siunaaminen. „Jos Herra ei taloa rakenna,<br />
turhaan näkevät rakentajat vaivaa.“ Tätä<br />
psalmeista löytyvää kehotusta voi noudattaa hienolla<br />
tavalla järjestämällä vaikkapa tupaantuliaisten<br />
tai kastejuhlan yhteydessä kodin siunaamisen.<br />
Tässä kenen tahansa seurakuntalaisen johdettavissa<br />
olevassa rukoushetkessä pyydetään <str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g>n<br />
siunausta kodille, kaikille siinä asuville ja siellä<br />
vieraileville (evl.fi/kodinsiunaaminen). Eräänlainen<br />
kodin siunaaminen <strong>on</strong> myös tiernapoikien<br />
(Sternsänger) toivottama siunaus, josta merkiksi<br />
piirretään oven yläkamanaan 20+C+M+B+12.<br />
Vuosiluvun ympäröimät itämaan tietäjien nimien<br />
Caspar, Melchior ja Balthasar alkukirjaimet sisältävät<br />
rukouspyynnön: Christus Mansi<strong>on</strong>em Benedicat<br />
– Kristus, siunaa tämä koti.<br />
Sarja jatkuu Renkaan seuraavassa numerossa.<br />
4 • 2012 |
Vettä lapselle<br />
Lapset ovat uteliaita ja kysyvät suoraan.<br />
Heillä <strong>on</strong> oikeus saada vastauksia –<br />
myös usk<strong>on</strong>nollisiin kysymyksiin.<br />
kuva: KT / Maria Manelius<br />
|<br />
4 • 2012
Miten puhua lapselle <str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g>sta<br />
Das Kind will alles wissen – auch über Gott<br />
Juttelin erään kuusivuotiaan kanssa:<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
Millainen <str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g> <strong>on</strong> sinun mielestäsi<br />
Aika vahva ja viisas.<br />
Onkos se ikävää, kun <str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g>a ei näy<br />
Ei niin paha, kun mulla oli yksi vaarikin, jota<br />
en oo nähny koskaan, kun se muutti taivaaseen<br />
ennen kuin mä synnyin.<br />
<str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g> siis asuu taivaassa<br />
Joo, mutta kerran mä näin sen linnan lentok<strong>on</strong>eesta.<br />
Niinkö Millainen se oli<br />
No, se kimalteli. Siis se oli siellä pilvien päällä.<br />
Sieltäkö <str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g> meidät näkee<br />
Ehkä se ei näe ihan kaikkia. Minut se näkee,<br />
kun me käydään kirkossa.<br />
Lapsen maailma <strong>on</strong> k<strong>on</strong>kreettinen, selkeä ja ymmärrettävä.<br />
Hänen käsityksensä sekä <str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g>sta<br />
että maailmasta koskee myös häntä itseään.<br />
Mielikuvitus tekee vaikeat asiat selitettäviksi aikaisempien<br />
kokemusten perusteella, ja ne saavat<br />
joko turvallisen tai pelottavan hahm<strong>on</strong> sen mukaan,<br />
mitä <strong>on</strong> koettu tai miten aikuiset heidän<br />
kokemuksensa jakavat. Usk<strong>on</strong>nolliset asiat eivät<br />
ole lapselle yhtään sen vaikeampia kuin muutkaan<br />
asiat. He kyllä huomaavat, jos aikuinen häkeltyy<br />
heidän kysymyksistään tai alkaa selitellä<br />
m<strong>on</strong>imutkaisia vastauksia.<br />
Kun lapsi leikkii, silloin aikuisen täytyy olla/leikkiä<br />
hänen tasollaan – silmän ja korvan korkeudella.<br />
Katsek<strong>on</strong>takti ja kuulevat korvat ovat lapselle<br />
tärkeitä turvan tuojia. Jos aikuisella ei ole<br />
vastauksia lasten kysymyksiin - ja niin käy usein<br />
– voidaan yhdessä ihmetellä asioita, joita <strong>on</strong> vaikea<br />
selittää. Pitkät ja m<strong>on</strong>imutkaiset vastaukset<br />
väsyttävät lasta ja saattavat aiheuttaa epävarmuutta.<br />
Lapsella <strong>on</strong> oikeus tieto<strong>on</strong><br />
Aikuinen jäykistyy, kun häneltä kysellään usk<strong>on</strong>asioista.<br />
Niistä <strong>on</strong> tullut henkilökohtaisia, jakamattomia<br />
salaisuuksia. Vai ovatko ne jo niin<br />
vieraita, että emme osaa niistä keskustella Kaikesta<br />
saamme nykyään sanoa mielipiteemme ja<br />
henkilökohtainen elämä avataan jokaisen tutkittavaksi,<br />
mutta usk<strong>on</strong>asioista emme puhu eikä<br />
niistä saisi kysellä. Raamattu, katekismus ja usk<strong>on</strong>nollinen<br />
kirjallisuus ovat vieraita ja siksi meiltä<br />
puuttuu elämän eväät, joista voisi jakaa lapselle.<br />
Kuitenkin Raamattu kertoo siitä, että lapselle<br />
<strong>on</strong> opetettava uskoa <str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g>an, kerrottava, miten<br />
<str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g> puuttuu meidän elämäämme, miten<br />
Hän auttaa, ohjaa ja rakastaa ihmisiä. Miksi lajittelisin<br />
asioita, joita lapseni saa tai ei saa tietää<br />
Jos hänellä <strong>on</strong> tied<strong>on</strong>jano, <strong>on</strong> minun annettava<br />
vettä.<br />
Kasteen yhteydessä luetaan aina ”lasten evankeliumi”,<br />
jossa Jeesus sanoo: ”Sallikaa lasten tulla<br />
minun tyköni, älkää estäkö heitä.” Jos emme kerro<br />
lapselle <str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g>sta, silloin juuri estämme las-<br />
i<br />
Nettivinkki<br />
Lastenkirkko <strong>on</strong> seurakuntien yhteinen<br />
esi- ja alakouluikäisille lapsille suunnattu<br />
virtuaalikirkko. Se <strong>on</strong> auki joka päivä klo<br />
7-21. Sivuilla lapsi voi luoda itselleen oman<br />
hahm<strong>on</strong>, tutkia kirkkoa ja sen ympäristöä<br />
sekä tutustua kirkko<strong>on</strong> liittyviin asioihin.<br />
Virtuaalikirkossa voi myös osallistua<br />
hartauksiin, leikkihetkiin ja pyhäkouluun.<br />
Lastenkirkko edellyttää sisään kirjautumisen.<br />
Löydät Lastenkirk<strong>on</strong> osoitteesta:<br />
www.lastenkirkko.fi<br />
4 • 2012 |
ta tulemasta Jeesuksen luo, estämme ja suljemme<br />
hänet Luojansa luota pois. Kok<strong>on</strong>ainen usk<strong>on</strong><br />
ja luottamuksen maailma jää hänen ulkopuolelleen.<br />
Ei pidä paikkaansa, että lapsi voisi myöhemmin<br />
valita, haluaako hän kuulua kirkko<strong>on</strong> – uskovien<br />
yhteisöön – vai ei, jos hänellä ei edes ole<br />
vaihtoehtoja, mistä valita. Ei <str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g>sta kertominen<br />
ole lapsen aivopesua. On tärkeää, että kerromme<br />
lapselle <str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g>sta siten, kuin Raamattu<br />
meille kertoo.<br />
Ei tarvitse kertoa omia tarinoita, uskomuksia,<br />
eikä kaunistella kertomuksia. Riittää, jos lapsi saa<br />
kuulla Raamatun tarinoiden kautta, miten <str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g><br />
ja ihminen kohtaavat. Siitä hän saa aineistoa<br />
muovata oma käsityksensä <str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g>sta. Kuva<br />
muuttuu elämän myötä, mutta jos ei ole mitään<br />
tietoa, silloin ei ole mitään kuvaakaan. Jos jätämme<br />
lapsen usk<strong>on</strong> ulkopuolelle, silloin olemme<br />
vanhempina tehneet myös valinnan hänen puolestaan.<br />
Tieto ei ole pahasta, ja jokainen lapsi haluaa<br />
keskustella myös asioista, jotka tuntuvat olevan<br />
järjen ulkopuolella. Juuri sellaiset asiat ovat<br />
mielenkiintoisia, mutta jos aikuinen ei suostu keskusteluun<br />
tai sulkee lapsenkin suun, silloin lapsi<br />
jää asioidensa ja kysymystensä kanssa yksin. Ole<br />
rohkeasti aikuinen ja kestä lapsen kysymykset ja<br />
uteliaisuus! Lapsen kysymykset voivat olla p<strong>on</strong>nahduslauta<br />
omillekin usk<strong>on</strong> kysymyksille.<br />
Helena Eckhoff<br />
Das Kind hat ein Recht auf Wissen<br />
Die Welt eines Kindes ist k<strong>on</strong>kret und verständlich.<br />
Durch Phantasie und aufgrund früherer Erlebnisse<br />
werden neue Informati<strong>on</strong>en eingeordnet.<br />
Sie geben Sicherheit oder machen unsicher,<br />
je nachdem, welche Erfahrungen das Kind gemacht<br />
und welche Unterstützung es v<strong>on</strong> Erwachsenen<br />
erhalten hat.<br />
Religiöse Fragen sind für das Kind nicht schwieriger<br />
als andere Fragen. Für viele Erwachsene sind<br />
sie jedoch zu persönlichen Geheimnissen geworden,<br />
über die man nicht spricht. Ein Kind hat aber<br />
das Recht, Informati<strong>on</strong>en zu bekommen, nach<br />
denen es dürstet – auch über religiöse Fragen,<br />
Gott und die Bibel.<br />
Gerade wenn wir dem Kind die Freiheit geben<br />
wollen, später selbst über die Zugehörigkeit zu<br />
einer Kirche entscheiden zu können, müssen wir<br />
ihm Informati<strong>on</strong>en liefern. S<strong>on</strong>st hat das Kind<br />
keine Alternativen, um sich zu entscheiden. Wenn<br />
wir dem Kind nichts über Gott erzählen, haben<br />
wir bereits eine Entscheidung für es getroffen.<br />
Es ist wichtig, v<strong>on</strong> Gott so zu erzählen, wie die<br />
Bibel es tut, ohne eigene Geschichten dazu zu<br />
erfinden oder die biblischen Geschichten zu verschönern.<br />
Durch die Geschichten der Bibel bekommt<br />
das Kind eine Vorstellung dav<strong>on</strong>, wie Gott<br />
und Mensch sich begegnen. Diese Vorstellung ändert<br />
sich naturgemäß im Laufe des Lebens. Wichtig<br />
ist aber, dass das Kind überhaupt Wissen hat,<br />
das ihm ermöglicht, sich eine eigene Meinung zu<br />
bilden. Und dass es mit seinen Fragen ernst genommen<br />
wird, auch solchen, die rati<strong>on</strong>al nicht<br />
aufzulösen sind.<br />
Einem Kind muss man auf Augenhöhe begegnen,<br />
beim Spielen und im Gespräch. Der Erwachsene<br />
muss Sicherheit vermitteln, braucht aber<br />
nicht eine Antwort auf alle Fragen zu haben. Es<br />
ist erlaubt, sich zusammen mit dem Kind zu wundern<br />
– und manchmal entdeckt man dabei auch<br />
als Erwachsener neue Welten!<br />
Deutsche Zusammenfassung:<br />
Ritva Prinz<br />
|<br />
4 • 2012
Kun omat sanat eivät riitä<br />
Rukousvinkkejä<br />
Illalla<br />
Sylihisi Jeesus rakas nukkua mun taasen suo.<br />
Enkelisi kaitsijaksi käske vuoteheni luo.<br />
Ota hellään huomahasi vanhempani rakkahat,<br />
koti kallis, siskot, veikot, jotka kanssain kasvavat.<br />
Suo mun päivän puuhissani sinun kanssas kulkea.<br />
Sua muistain iltasella silmät kiinni sulkea.<br />
Tule Jeesus lapses luo, armos siunaukses suo.<br />
Tue pientä horjuvaa. Johda tietä oikeaa.<br />
Aamen<br />
Aamulla ja päivän mittaan<br />
Jeesus, yöllä varjelit, vaan nyt päättyi uni.<br />
Siunaa koulumatkani ja muutkin puuhailuni.<br />
Aamen.<br />
Nyt silmäin alla Jeesuksen olemme tulleet yhtehen.<br />
Sä, Herra, kaikki ravitset, siis siunaa pöydän antimet.<br />
Aamen.<br />
kuva: KT / Maria Manelius<br />
Rukous lapsen puolesta<br />
<str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g>, minun käteni eivät yllä suojelemaan lastani hänen matkoillaan.<br />
Kristus, kulje sinä lapseni kanssa juuri nyt.<br />
Anna rukousteni saavuttaa hänet ja siunata sinun läsnäolollasi.<br />
Anna hänelle rohkeutta valloittaa maailmaa ja voimaa irottautua kodin turvasta.<br />
Anna samalla harkintaa ja viisautta ottaa vastuuta itsestä ja toisista ihmisistä.<br />
Jätän oman pelk<strong>on</strong>i ja ahdistukseni sinulle uskoen,<br />
että sinä olet minun ja lapseni turva ja apu.<br />
Aamen.<br />
Lähde: www.evl.fi/kappeli > rukouksia<br />
Näiltä sivuilta löydät muitakin vanhoja ja uusia rukouksia<br />
4 • 2012 |
Was ist eine Kinderbibel –<br />
Was ist eine gute Kinderbibel<br />
Um mich der Frage anzunähern, was eine Kinderbibel<br />
oder gar eine gute Kinderbibel sei,<br />
habe ich mich zunächst gefragt, seit wann es<br />
denn so etwas wie Kinderbibeln gibt.<br />
Viele kennen noch die bekanntesten Kinderbibeln<br />
des 20. Jahrhunderts: die v<strong>on</strong> Jörg Erb mit<br />
Bildern v<strong>on</strong> Paula Jordan, v<strong>on</strong> der seit 1941 mit 60<br />
Auflagen über 1,6 Milli<strong>on</strong>en Exemplare verkauft<br />
wurden, sowie die des Holländer Pädagogen Anne<br />
de Vries, die erstmals 1948 erschien und v<strong>on</strong> der<br />
insgesamt über 1,5 Milli<strong>on</strong>en deutschsprachige<br />
Exemplare verkauft worden sind.<br />
Bild und Text erzählen<br />
Doch die Wurzeln der Kinderbibel reichen weit<br />
hinter das 20. Jahrhundert zurück, mindestens in<br />
die Reformati<strong>on</strong>szeit. 1529 veröffentliche Martin<br />
Luther das „Passi<strong>on</strong>al“, das 50 biblische Bilder mit<br />
kurzen Texten enthält. Im Vorwort wird das pädagogische<br />
K<strong>on</strong>zept erläutert: Vor allem die Bilder<br />
seien wichtig „um der Kinder und Einfältigen<br />
willen, welche durch Bildnis und Gleichnis besser<br />
bewegt werden, die göttlichen Geschichten zu<br />
behalten als durch bloße Worte oder Lehre.“<br />
Dabei ist es bis heute geblieben. Der Text und<br />
die Bilder unterstützen sich gegenseitig bei der<br />
Vermittlung der biblischen Botschaft. Sie bilden<br />
eine Einheit, die dem Kind hilft, über die Geschichten,<br />
über Gott und über seine eigene Beziehung<br />
zu Gott nachzudenken.<br />
Die Entscheidung, die alle Kinderbibelautoren<br />
und –illustratoren treffen müssen, ist die, ob sie<br />
grundsätzlich eher das Kind an die Hand nehmen<br />
und es in die Welt der Bibel hinbewegen oder ob<br />
sie eher die Welt der Bibel zum heutigen Kind<br />
bewegen. Im ersten Falle liegt die Gefahr darin,<br />
dass die Texte schwer verständlich und fremd<br />
bleiben, im zweiten daran, dass nicht mehr erkennbar<br />
ist, dass Menschen zur biblischen Zeit<br />
anders und in einer anderen Vorstellungswelt gelebt<br />
haben als wir heute und dass die biblische<br />
Botschaft schnell ihre Vielschichtigkeit verliert.<br />
Die Kunst besteht darin, die Balance zu finden –<br />
dem heutigen Kind zu helfen, mit der Fremdheit<br />
der Bibel vertraut zu werden. Ob dies tatsächlich<br />
gelingt, sollte ein kritischer Käufer einer Kinderbibel<br />
überprüfen.<br />
Hilfreiche Kriterien bei der Suche nach<br />
einer guten Kinderbibel<br />
Es gibt weit über 600 deutschsprachige Kinderbibeln,<br />
v<strong>on</strong> denen ca. 250 zurzeit neu oder antiquarisch<br />
leicht zugänglich sind. Wie soll man sich<br />
da noch orientieren können – woran erkennt man<br />
eine gute Kinderbibel<br />
Hilfreich sind häufig Vor- oder Nachworte, in<br />
denen die Autoren Rechenschaft z.B. über die<br />
Textauswahl oder über ihre Ziele ablegen. Doch<br />
diese gibt es leider sehr selten.<br />
Ein Blick in das Inhaltsverzeichnis verrät viel<br />
über die Gewichtung Altes/Neues Testament<br />
sowie über den Stil der Kinderbibel – durch die<br />
Überschriften, die den Geschichten gegeben<br />
sind. Darüber hinaus kann man leicht überprüfen,<br />
ob sogenannte „schwierige“ oder „dunkle“<br />
Geschichten aufgenommen wurden – Kain und<br />
Abel, Hiob, Jesus in Gethsemane…<br />
Liest man dann einige Zeilen hier und da, erkennt<br />
man, wie mit sogenannten „schwierigen“<br />
Begriffen umgegangen wird. Kommen Begriffe,<br />
die aus unserer Alltagssprache oft verschwunden<br />
sind, noch vor – Sünde, Gnade, Arche u.ä.<br />
Hilfreich ist es, wenn sie nicht vermieden aber im<br />
Satzzusammenhang erläutert werden.<br />
Eine andere Frage ist es, ob die Kinderbibelautoren<br />
mehr wissen als die biblischen Autoren –<br />
10 |<br />
4 • 2012
z.B. über die Beweggründe Gottes bei der Sintflut<br />
oder bei der Geschichte v<strong>on</strong> Kain und Abel.<br />
Die Bilder einer Kinderbibel vermitteln vieles,<br />
was nicht in Worte gefasst werden kann – über<br />
Sitten und Traditi<strong>on</strong>en, über Bauweise oder Kleidung<br />
der Menschen, über die Landschaft, in der<br />
die biblischen Geschichten sich ereignet haben,<br />
über das Menschen-, Jesus- und Gottesbild. Sind<br />
alle Menschen immer fröhlich oder wird auch das<br />
Leiden der Menschen oder gar das Leiden Jesu<br />
ernstgenommen und dargestellt Wie wird Jesus<br />
als Auferstandener dargestellt<br />
Wenn man dann eine Kinderbibel kaufen<br />
möchte, muss man auch noch das Kind berücksichtigen,<br />
welches die Kinderbibel bekommen<br />
soll: Liest es sch<strong>on</strong> allein, liest es gern oder lässt<br />
es sich gern vorlesen, welche Art Bilder schaut es<br />
sich gern an, wird mit ihm über die Geschichten<br />
gesprochen oder soll es sich allein mit der Kinderbibel<br />
beschäftigen…<br />
Es ist vor allem bei Kinderbibeln für kleine Kinder<br />
wichtig, darauf zu achten, dass die Art der<br />
Bilder und Geschichtschreibung es dem Kind ermöglicht,<br />
sich weiterzuentwickeln und in seinem<br />
Glauben zu wachsen. Die Geschichten der<br />
Bibel sind vielschichtig und häufig für unterschiedliche<br />
Interpretati<strong>on</strong>smöglichkeiten offen.<br />
Sie nehmen menschliches Freud und Leid ernst<br />
und lassen es zu, dass sich das Gottesbild entwickeln<br />
und der Glaube durch die Lebenserfahrung<br />
ändern kann. Kinderbibeln sollten daher nicht zu<br />
viel erklären und erläutern oder jegliches Leid<br />
und Bosheit verschweigen, s<strong>on</strong>dern dem Kind<br />
helfen, auf seiner Entwicklungsstufe zu glauben<br />
und zu wachsen.<br />
Wer sich mehr mit dem Thema beschäftigen<br />
möchte, dem sei das Buch v<strong>on</strong> Michael Landgraf,<br />
„Kinderbibel damals – heute – morgen. Zeitreise,<br />
Orientierungshilfe und Kreativimpulse“ (Neustadt<br />
2009), wärmstens empfohlen. Und wer großes<br />
Interesse hat und eine Gruppe v<strong>on</strong> mindestens<br />
sechs Pers<strong>on</strong>en zusammenbekommt, kann gern<br />
ein Seminar zum Thema „Alte Worte für junge<br />
Ohren – Eine Begegnung mit Kinderbibeln“ bei<br />
mir buchen – selbstverständlich auch auf Finnisch.<br />
Päivi Lukkari<br />
Einige empfehlenswerte Kinderbibeln<br />
Für Kindergartenalter:<br />
Thomas Erne / Ulises Wensell, Die große<br />
Ravensburger Kinderbibel, Ravensburg 2002<br />
Tanja Jeschke / Marijke ten Cate,<br />
Die Bibel für Kinder, Stuttgart 2008<br />
Karin Jeromin / Rüdiger Pfeffer,<br />
Komm, freu dich mit mir, Stuttgart 2000<br />
Mathias Jeschke / Rüdiger Pfeffer,<br />
Komm, lass uns feiern, Stuttgart 2006<br />
Für Grundschulalter:<br />
Christiane Herrlinger / Dieter K<strong>on</strong>sek,<br />
Unter Gottes weitem Himmel, Stuttgart 2003<br />
Michael Landgraf, Die Bibel elementar, 2010<br />
Martina Merckel-Braun / Judith Arndt,<br />
Elberfelder Kinderbibel,<br />
Wuppertal / Dillenburg 2006<br />
Für Kinder und Jugendliche ab ca. 12 Jahren:<br />
Diana Klöpper / Kerstin Schiffner,<br />
Gütersloher Erzählbibel, Gütersloh 2004<br />
Klaus Knoke / Esben Hanefelt Kristensen,<br />
Die Bibel, Stuttgart 2001<br />
Werner Laubi / Annegret Fuchshuber,<br />
Kinderbibel, Lahr 1992<br />
4 • 2012 | 11
Raamattuja lapsille<br />
Suomeksi <strong>on</strong> tarjolla hyvin m<strong>on</strong>ia erilaisia lapsille<br />
suunnattuja versioita Raamatusta. Suurin<br />
osa <strong>on</strong> käännöksiä, mutta mahtuupa joukko<strong>on</strong><br />
joku aidosti suomalainenkin versio. Esittelen<br />
tässä muutamia, eri-ikäisille suunnattuja kirjoja.<br />
Pikku Piplia, Suomen Pipliaseura<br />
Pienille lapsille suunnattu englannista suomeksi<br />
käännetty lastenraamattu <strong>on</strong> kauniisti kuvitettu,<br />
suuritekstinen ja selkeä kirja, joka sopii niin<br />
perheen pienimpien kanssa yhdessä luettavaksi<br />
kuin lapsen itsensä katseltavaksikin. Lyhyet kertomukset<br />
tiivistävät hienosti eri puolilta Raamattua<br />
tuttuja elementtejä, joita värikkäät, suuret<br />
kuvat täydentävät. Kirja sisältää parikymmentä<br />
keskeisintä Raamatun kertomusta. Leikki-ikäisen<br />
ensimmäiseksi omaksi Raamatuksikin sopiva kirja<br />
<strong>on</strong> vaikkapa kaunis lahja kummilapselle.<br />
Lasten Piplia – rakkaimmat raamatunkertomukset,<br />
Kustannus Oy Arkki<br />
Tämän 30 raamatunkertomusta sisältävän kirjan<br />
vahvuus <strong>on</strong> maalauksellisen kauniissa kuvituksessa.<br />
Tiiviisti kerrotut, pelkistetyt kertomukset<br />
ovat Raamatulle uskollisia ja samalla mukavan<br />
sujuvasti kirjoitettuja. Nimensä mukaisesti kirja<br />
sisältää irrallisia kertomuksia Raamatusta, mikä<br />
tekee Raamatun kok<strong>on</strong>aisuuden hahmottamisen<br />
vaikeaksi. Kauniin kuvituksensa vuoksi kirja<br />
<strong>on</strong> oivallinen lahja, mutta ei oikein toimi lapsen<br />
ainoana Raamattuna. Alkuperäisteos <strong>on</strong> englanninkielinen.<br />
Suomen lasten Raamattu, Otava<br />
Jaakko Heinimäen kirjoittama laaja kok<strong>on</strong>aisuus<br />
tarjoaa erinomaisen läpileikkauksen Raamatun<br />
kertomuksista, jotka <strong>on</strong> loistavasti sidottu<br />
kiinni toisiinsa. Cristel Rönnsin humoristisiin<br />
kuviin <strong>on</strong> piilotettu nykypäivän ilmiöitä. Mooseksella<br />
<strong>on</strong> jalassaan crocsit, Delila näpyttelee kännykkää<br />
Sims<strong>on</strong>in pöllyttäessä pitkää tukkaansa<br />
hiustenkuivaajalla. Heinimäen teksti <strong>on</strong> hyvää<br />
kerr<strong>on</strong>nallista kieltä, jota <strong>on</strong> ilo lukea aikuisenkin.<br />
”Suomen lasten Raamattu” <strong>on</strong> kodin aarre,<br />
j<strong>on</strong>ka ei tarvitse jäädä pölyttymään kirjahyllyyn.<br />
Kohderyhmänä kirjalla ovat lähinnä hiukan isommat<br />
kouluikäiset lapset ja nuoret. Kirjan alussa<br />
oleva, lähes artikkelinomainen esipuhe Raamatun<br />
merkityksestä innostaa tutustuttamaan lapsia ja<br />
nuoria Raamatun kertomuksiin.<br />
Lapsen Raamattu, Lasten keskus<br />
Alun perin ruotsalalainen lastenraamattujen<br />
klassikko julkaistiin ensimmäisen kerran suomessa<br />
v. 1996. Nyt jo rippikouluikään ehtinyt kirja<br />
<strong>on</strong> uhmannut aikaa ansiokkaasti. Kirjasta löytyvät<br />
kaikki Raamatun peruskertomukset lempeästi<br />
kuvitettuina. Kertomukset sisältävät mukavalla<br />
tavalla palj<strong>on</strong> tiedollisia aineksia. Teksti <strong>on</strong> sujuvaa,<br />
mikä takaa mukavan lukukokemuksen pienille<br />
koululaisille itselleen tai vaikkapa yhteisiin<br />
iltahetkiin aikuisen kanssa.<br />
Joka päivän Kuvaraamattu, Lasten keskus<br />
Kouluikäisille sopiva Raamattu sisältää 365 kertomusta,<br />
yhden jokaiselle päivälle. Lyhyehköt tarinat<br />
sopivat lapsen itse luettaviksi, mutta <strong>on</strong><br />
niitä mukava tutkia yhdessä aikuisen kanssakin.<br />
Kaunis kuvitus luo kirjalle viimeistellyn olemuksen.<br />
Kertomusten sivuun liitetyt tekstipoiminnot<br />
ovat suoraan Raamatusta ja sisältävät viitteet,<br />
12 |<br />
4 • 2012
mistä kyseiset kohdat löytyvät. Kirjan<br />
loppuun <strong>on</strong> koottu aakkostettu<br />
tietokirjamainen osuus Raamatun<br />
ajan ihmisten elämästä ja elinpiiriin<br />
liittyvistä asioista. Laaja kirja<br />
<strong>on</strong> melkein kuin oikea Raamattu,<br />
niin m<strong>on</strong>ia kertomuksia se pitää sisällään.<br />
Kirja <strong>on</strong> käännetty englanninkielisestä<br />
teoksesta ”The Everyday<br />
Bible”.<br />
Manga-Raamattu,<br />
Kustannusarkki<br />
Sarjakuvaromaanin muoto<strong>on</strong> kirjoitettu<br />
ja piirretty kertomus maalaa<br />
lukijan silmien eteen Raamatusta<br />
tuttuja kertomuksia. ”Manga-Raamattu”<br />
viehättää erilaisuudellaan ja<br />
imaisee nopealukuisena mukaansa<br />
tuttuihin seikkailuihin. Sarjakuvien<br />
lomassa vinkataan lukemaan lisää<br />
Raamattuun viittaavien jaemerkintöjen<br />
kautta. Sarjakuvatoteutus<br />
uppoaa erityisen hyvin rippikouluikää<br />
lähestyviin nuoriin, myös poikiin.<br />
Kirjan alkuperäiskieli <strong>on</strong> englanti.<br />
Satu Reinikainen<br />
kuva: KT / Markku Pihlaja<br />
Satu Reinikainen <strong>on</strong> lapsityönohjaaja<br />
ja lastenkirjailija, joka työskentelee<br />
Nokian seurakunnassa. Satu<br />
<strong>on</strong> kirjoittanut lastenkirjoja ja avustanut<br />
m<strong>on</strong>ia lehtiä kuvin ja tekstein.<br />
Hän <strong>on</strong> kirjoittanut mm. jatkokertomuksen<br />
Lasten Pyhäkoululehteen v.<br />
2010, pitänyt pitkään lasten palstaa<br />
”Elämään”-lehdessä ja ”<strong>Rengas</strong>”-<br />
lehdessä v. 2000-2005.<br />
4 • 2012 | 13
toripaikka / Marktplatz<br />
Vuokrataan hyviä, lämpimiä rantamökkejä<br />
H. Laurila Lempäälä p. +358-3-3750147, fax<br />
+358-3-3753147, www.saunalahti.fi/hein<br />
Yöpymismahdollisuus Berliinin Suomikeskuksessa.<br />
Schleiermacherstr. 24a, 10961<br />
Berlin, alk. 25 €/yö, booking@finnlandzentrum.de,<br />
www.suomikeskus.de<br />
Etsimme kotiapulaista Hampurin lähiseudulle.<br />
Suomalais/saksalainen perhe<br />
(3 lasta - vain 2 asuu enää kot<strong>on</strong>a) etsii<br />
kotiapulaista Großhansdorfiin. Jos olet<br />
kiinnostunut ja sinulla <strong>on</strong> oma auto käytettävissä<br />
ja olet eläinrakas, niin olethan<br />
meihin pikaisesti yhteydessä. Työaika n.<br />
20-25 tuntia viikossa. 0173-2770773<br />
Suomi Shop - Suomi Travel Frankfurt<br />
Mörfelder Landstrasse 19,<br />
Frankfurt-Sachsenhausen<br />
• Südbahnhof 150 m<br />
• 3 asiakasparkkipaikkaa<br />
Tel. 069-5780 1894,<br />
info@suomitravel.de<br />
* Matkapaketit, lento-, laivaliput:<br />
www.suomitravel.de<br />
* Elintarvikkeet, lahjat, Suomi-tuotteet:<br />
www.suomishop.de<br />
GOOD NIGHT, BETTER DAY.<br />
Runkosängyt · Jenkkisängyt · Petauspatjat<br />
Sängynpäädyt · Helmalakanat · Pussilakanat<br />
Hanauer Landstrasse 161 - 173 · 60314 Frankfurt<br />
Puh. 069 - 904 398 510 · Fax 069 - 904 398 529<br />
info@fennobed.de · www.fennobed.de<br />
Frankfurt · München · Düsseldorf · Berlin<br />
Stuttgart · Hamburg · Wien · Zürich<br />
PEPESOUND<br />
Äänentoistopalvelu/Beschallungstechnik Digitalisoin<br />
levyt, kasetit sekä nauhat. 07626-<br />
971545 / www.pepesound.org<br />
Asunn<strong>on</strong> tarve 5 kk:ksi Bad Camberg/Waldems/ymp.<br />
Miehen työ tuo meidät Hesseniin<br />
1.4.-10.8.2012. Haluamme vuokrata<br />
kalustetun tal<strong>on</strong>/asunn<strong>on</strong>, 5-henk. perheellemme.<br />
Mukanamme tulee myös kaksi<br />
koiraa. outi.hyytinen@elisanet.fi<br />
katso myös: www.rengas.de<br />
Ausbildung zur/zum<br />
Steuerfachangestellten<br />
haemme Taunuksella olevaan toimistoomme<br />
elokuusta 2012 alkaen verotuksesta<br />
kiinnostunutta nuorta tai<br />
myös vähän vanhempaa oppisopimuskoulutettavaa.<br />
Perusedellytyksenä saksan<br />
kielen taito ja toisen asteen koulutus.<br />
Koulutuksen sisällöstä lisää täältä:<br />
http://www.stbk-hessen.de/<br />
Steuerfachangestellte_r<br />
Hakemukset CV:n ja todistusten kera<br />
mielellään sähköpostitse: info@tifc<strong>on</strong>.de<br />
Lisätietoja antaa: Sari Trosien<br />
Tel. 06081-5769950<br />
Finnisch-Schwedisch-Englisch<br />
Spanisch-Deutsch u.a. Sprachen<br />
WM Dolmetsch- und Übersetzungsbüro<br />
Ök<strong>on</strong>.mag./KTM Gunn Wasenius-Mahn<br />
vereidigte Dolmetscherin und Übersetzerin/<br />
valantehnyt kielenkääntäjä<br />
Spittweg 3, 26160 Bad Zwischenahn<br />
Tel. 04486 12 95 Fax 04486 506<br />
Mobiltel. 0172 421 09 54<br />
Email: service@wm-uebersetzungsbuero.de<br />
www.wm-uebersetzungsbuero.de<br />
Ilmoitukset - Anzeigenannahme: Info@zfka.de, puh./Tel. 0511-2796600<br />
14 |<br />
4 • 2012
Palveluhakemisto / Dienstleistungen<br />
Suomalainen kätilö ja (perhe)terapeutti<br />
Finnische Hebamme und Systemische Therapeutin<br />
Taina Palokangas-Büsing<br />
Steinbruchstr. 15, 30629 Hannover, 0511-55 97 54<br />
Hebamme.Taina@web.de, www.hebamme-therapie.de<br />
Suomalainen hammaslääkäri Hannoverissa<br />
Zahnarztpraxis<br />
Marianne Lienard<br />
Rosenweg 6, Ortsteil Wettbergen, 30457 Hannover<br />
www.praxislienard.com, Telef<strong>on</strong>: 0511-461353<br />
Suomalainen toimintaterapeutti / Ergotherapeutin<br />
Sari Heipp<br />
München, puh./Tel. 0177-2837038, sari@heipp.de<br />
Vereidigte Übersetzerin & Dolmetscherin<br />
Virallinen kääntäjä & tulkki, KTM (Helsinki)<br />
ELINA OLDENBOURG<br />
Tel. 069-671109 Fax 069-6708690<br />
Güntherstr. 4, 60528 Frankfurt a.M.<br />
elinao@aol.com<br />
FINNISCH-DEUTSCH-FINNISCH<br />
Vereid. Übersetzerin u. Dolmetscherin<br />
Dr. Angela Plöger<br />
Vogt-Groth-Weg 22, 22609 Hamburg<br />
Tel. 040-8004919<br />
Valantehnyt kielenkääntäjä/tulkki, KK<br />
Vereidigte Übersetzerin/Dolmetscherin<br />
RITVA JAKOILA<br />
Treisberger Str. 8, 60439 Frankfurt a.M.<br />
Tel. 069-53086975 Fax 069-53087061<br />
jakoila@t-<strong>on</strong>line.de<br />
Valant. kielenkääntäjä<br />
beeidigte Dolmetscherin<br />
Ritva Kaarina Schröder<br />
FINNISCH-SCHWEDISCH-DEUTSCH<br />
Ebelingstr. 4, 30659 Hannover<br />
Tel. 0511-6476292, Fax 0511-6405555<br />
E-Mail: ritvaschroeder@gmx.de<br />
Beratung & therapeutische Begleitung<br />
mielellään suomeksi, neuvoa myös puhelimitse<br />
Satu Marjatta Massaly<br />
HP Psychotherapie, Gesprächs- & Systemische Therapie<br />
50935 Köln-Sülz, Guldenbachstr.1, Tel. 01522 – 9267514<br />
suomalainen yleislääketieteen erikoislääkäri<br />
Sanna Rauhala-Parrey<br />
Bahrenfelder Steindamm 37<br />
/ Ecke Thomasstraße, 22761 Hamburg<br />
Puh. 040-85371188, Fax 040-85371312<br />
avoinna: ma 9-13 ja 16-18, ti 9-14, ke 9-12,<br />
to 9-12 ja 15-18 sekä pe 9-14<br />
Suomalainen psykoterapeutti<br />
Dr.med. Carita Schneider<br />
Friedensallee 62a, 22765 Hamburg<br />
Puh./Tel.: 040-89018823<br />
Psychotherapie auf Schwedisch, Deutsch und Finnisch<br />
Lento- ja laivaliput, seuramatkat<br />
Eija Kassner, TravelNet<br />
(Thomas Cook Group)<br />
Tel. 09131-994350, Mobil 0172-9472801<br />
E-Mail eija.kassner@t-<strong>on</strong>line.de<br />
Tarv. myös iltaisin ja viik<strong>on</strong>loppuisin!<br />
§ §<br />
www.tifc<strong>on</strong>.de<br />
Verot/Steuern<br />
Veroja suomeksi ja saksaksi<br />
Deutsch - Finnisches Steuerrecht<br />
Steuerberatung Trosien<br />
Steuerberaterin Dipl. Kffr. Sari M. Trosien<br />
Tel. 06081-57699-50, Fax: -51, info@tifc<strong>on</strong>.de<br />
Rechtsanwalt, Fachanwalt für Steuerrecht<br />
Kai Schröder<br />
Beeidigter Dolmetscher, Englisch-Deutsch<br />
Tel. 0511-8387731, Fax 0511-8387733<br />
4 • 2012 | 15
Tasa-arvoinen Suomi<br />
kuva: Samantha Dietmar, LALU CREATION<br />
Työskennellessäni<br />
Münsterin yliopistolla<br />
2004 kävin<br />
silloisen esimieheni<br />
kanssa työmatkalla<br />
Tukholman Karolinska<br />
Institutetissa.<br />
Yllätyin ruotsalaisessa<br />
korkeakoulussa<br />
siitä, että ensinnäkin<br />
melkein<br />
kaikki palaveripöydässä<br />
istuvat ruotsalaiset<br />
vastuuhenkilöt olivat naisia, joista sitä<br />
paitsi suuri osa oli enemmänkin minun kuin esimieheni<br />
ikäisiä. Toiseksi minulle jäi se muistikuva,<br />
että noin joka toinen näistä keskitas<strong>on</strong> johtajista<br />
oli raskaana. Huomasin olevani kymmenen<br />
Saksassa asutun vuoden jälkeen yllättävän hämääntynyt<br />
asiasta. Kun yksi harvoista hu<strong>on</strong>eessa<br />
olleista miehistä viittasi erään naisjohtajan tulevaan<br />
äitiyslomaan ja siihen, milloin tämä taas<br />
palaisi töihin, naisjohtaja huomautti, että „ellen<br />
sitten heti perään tule uudelleen raskaaksi“.<br />
Tämänkaltaiseen naiseuden ja johtajuuden yhdistämisen<br />
itsestäänselvyyteen en ole usein törmännyt<br />
Suomessa. Mutta eroja <strong>on</strong> myös Suomen<br />
ja Saksan välillä. Saksassa alueiden erilaisuus korostuu<br />
eritoten juuri tasa-arvo<strong>on</strong> liittyvissä kysymyksissä.<br />
Entisen Itä-Saksan alueella <strong>on</strong> palj<strong>on</strong><br />
lasten päiväkotipaikkoja, kun taas esimerkiksi<br />
joillain Nordrhein-Westfalenin katolis-k<strong>on</strong>servatiivisilla<br />
alueilla suomalainen nainen tuntee<br />
matkustaneensa aikak<strong>on</strong>eella keskiajalle. Kuitenkin<br />
melkein kaikkialla Saksassa Suomea tarkastellaan<br />
tasa-arv<strong>on</strong> ja edistyksellisyyden edelläkävijänä.<br />
Myytti tai ei, mutta joitakin kuin kiveen hakattuja<br />
tasa-arv<strong>on</strong> periaatteita Suomessa <strong>on</strong>. Suomen<br />
historia ja vanhat tavat ovat muokanneet<br />
vahvasti nykyistä suomalaisen naisen yhteiskunnallista<br />
roolia. Naiset ovat Suomessa perinteisesti<br />
osallistuneet työhön miesten rinnalla. Pienet<br />
maatilat vaativat täyttä työpanosta sekä miehiltä<br />
että naisilta, ja elinkeinorakenteen myöhemmin<br />
muuttuessa naiset työskentelivät laajasti<br />
sekä teollisuudessa että palvelualoilla.<br />
Myös suomalaisissa kaupungeissa nainen ja<br />
mies ovat aina työskennelleet kodin ulkopuolella.<br />
Pitkään <strong>on</strong> korostettu, että perheen hoivaamisen,<br />
ansiotyön ja yhteiskunnallisen vaikuttamisen<br />
tulee kuulua samoin perustein naisille ja<br />
miehille. 1960-luvun uudistusvaatimukset sekä<br />
sosiaaliturvan ja -palveluiden rakenteellinen kehitys<br />
vetosivat sekä naisiin että miehiin.<br />
Suomalaiset miehet ja naiset saivat yhtä aikaa<br />
täydet poliittiset oikeudet vu<strong>on</strong>na 1906. Suomen<br />
naiset saivat näin äänioikeuden ensimmäisinä Euroopassa<br />
ja kolmansina maailmassa. Samalla Suomen<br />
eduskuntaan valittiin maailman ensimmäiset<br />
naisparlamentaarikot. Vu<strong>on</strong>na 1907 ensimmäiseen<br />
yksikamariseen eduskuntaan valittiin 19<br />
naista ja 181 miestä. 1980-luvulla eduskunnassa<br />
oli yli 30 prosenttia naisia, vuoden 2011 eduskuntavaalien<br />
ehdokkaista 39 prosenttia oli naisia.<br />
Ministereinä naisia <strong>on</strong> ollut viime hallituksissa<br />
noin 40 prosenttia. Ensimmäinen naispääministeri<br />
nimitettiin virkaansa 2003 ja Suomen ensimmäinen<br />
naispresidentti, Tarja Hal<strong>on</strong>en, oli virassa<br />
kaksi kautta vuodesta 2000 vuoteen 2012.<br />
Naisten osallistuminen politiikkaan <strong>on</strong> vaikuttanut<br />
myös poliittisten päätösten sisältöön. Naiset<br />
ovat vahvistaneet muun muassa sosiaalipolitiikan<br />
merkitystä, painottaneet naisten oikeuksia<br />
16 |<br />
4 • 2012
sekä lähteneet parantamaan turvattomien lasten<br />
ja naisten asemaa. Näihin poliittisiin päätöksiin<br />
perustuu pitkälti myös suomalainen hyvinvointivaltio<br />
ja Suomen tasa-arvoinen yhteiskunta.<br />
Suomen työvoima <strong>on</strong> jakaantunut lähes tasan<br />
naisiin ja miehiin, ja naisten korkea työllisyys <strong>on</strong><br />
verrattain hyvin pystytty yhdistämään suhteellisen<br />
korkeaan syntyvyyteen. Myös pienten lasten<br />
äideillä <strong>on</strong> mahdollisuus työskennellä kodin<br />
ulkopuolella, ja lasten päivähoito ja perhevapaat<br />
tukevat molempien tai ainoan vanhemman työssäkäyntiä.<br />
Äiti voi hoitaa lastaan kot<strong>on</strong>a kolme<br />
vuotta menettämättä työpaikkaansa. Sekä naiset<br />
että miehet tekevät useimmiten kokopäivätyötä,<br />
Saksassa yleistä osa-aikatyötä ei Suomessa<br />
juurikaan käytetä lastenhoid<strong>on</strong> ja työn yhteensovittamiseksi.<br />
Naisten työllisyysaste (15–64 v)<br />
<strong>on</strong> tällä hetkellä noin 67 prosenttia ja miesten<br />
70 prosenttia.<br />
Tästä huolimatta myös Suomen tasa-arvoasioissa<br />
<strong>on</strong> vielä palj<strong>on</strong> tehtävää. Varsinkin palkkauksen<br />
eroavuudet ovat edelleen suuri <strong>on</strong>gelma.<br />
Vaikka samapalkkaisuuden periaate <strong>on</strong> todettu<br />
sekä Suomen perustuslaissa että tasa-arvolaissa,<br />
vastaa suomalaisen miehen euro edelleen<br />
suomalaisen naisen 80 senttiä. Naisten aloilla<br />
ja ammateissa maksetaan vielä tänä päivänäkin<br />
matalampia palkkoja kuin miesten aloilla ja<br />
ammateissa. Tämä ei kerro ainoastaan ammattien<br />
yhteiskunnallisen arvostuksen eroavuudesta,<br />
vaan myös päättäjien arvomaailmasta.<br />
Viimeaikoina syntyneet miesliikkeet ovat yhdistäneet<br />
voimansa ajamaan myös miehen etuja.<br />
Avioeroissa naisilla <strong>on</strong> ollut perinteisesti lasten<br />
huoltajuuteen oikeus puolellaan. Nyt isät ovat<br />
ryhtyneet vaatimaan itselleen aktiivisempaa roolia<br />
lastensa elämässä myös er<strong>on</strong> jälkeen.<br />
Tasa-arvo<strong>on</strong> liittyvät<br />
eroavaisuudet näkyvät<br />
loppujen lopuksi yleensä<br />
hyvin pienissä arjen asioissa.<br />
Ero suomalaisen ja<br />
saksalaisen yhteiskunnan<br />
tasa-arvossa vaikuttaa lähinnä<br />
olevan se, että Suomessa<br />
tasa-arvo <strong>on</strong> kansaan sisäänrakennettua.<br />
Vaikkapa työyhteyksissä huomaa<br />
usein, että Suomessa kuunnellaan sisältöä, Saksassa<br />
katsotaan ihmistä. Suomessa omia perheeseen<br />
liittyviä ratkaisujaan joutuu selittelemään<br />
vähemmän. Mutta mitä työssäkäyvä pienen lapsen<br />
äiti joutuu Saksassa selittelemään, ei kuitenkaan<br />
ole mitään siihen verrattuna, mitä kotiin<br />
jäävä isä saa Saksassa kuulla. Tasa-arvoasiat<br />
ovatkin loppujen lopuksi ehkä enemmän asennekuin<br />
järjestelmäkysymyksiä, perinteet ja tottumukset<br />
määrittävät tasa-arvoa enemmän kuin<br />
instituutiot ja rakenteet.<br />
Nykyiset yhteiskunnalliset haasteet pakottavat<br />
myös Suomen hallituksen lisäämään naisten<br />
ja miesten työllisyyttä ja pidentämään yleisesti<br />
työssäoloaikaa. Tämä edellyttää entistä parempaa<br />
työn ja perhe-elämän yhteensovittamista ja<br />
vahvempaa yhteiskunnallista ja sosiaalista tasaarvoa<br />
– eikä ainoastaan miesten ja naisten välillä,<br />
vaan ihmisten välillä.<br />
Anna-Maija Mertens<br />
Anna-Maija Mertens <strong>on</strong> toiminut<br />
Suomen-Saksan-instituutin johtajana<br />
vuodesta 2010 alkaen.<br />
kuva: Nadezhda Bolotina - Fotolia<br />
4 • 2012 | 17
Finnland – das Land<br />
der Gleichberechtigung<br />
Foto: Nadezhda Bolotina - Fotolia<br />
18 |<br />
4 • 2012<br />
Fast überall in Deutschland<br />
hat Finnland den<br />
Ruf, ein Vorreiter der<br />
Gleichberechtigung zu<br />
sein. Dort bildete sich<br />
in früheren Zeiten nicht<br />
in gleichem Maße wie in<br />
Deutschland eine bürgerliche<br />
Mittelschicht heraus,<br />
in der die Frau am Arbeitsleben<br />
nur in relativ geringem<br />
Maße beteiligt war. Stattdessen<br />
mussten sich im Agrarland Finnland<br />
auf den meist kleinen Bauernhöfen Frauen genauso<br />
wie Männer voll einbringen. Auch später<br />
beteiligten sich die finnischen Frauen in der Industrie<br />
und im Dienstleistungsgewerbe weitgehend<br />
am Arbeitsleben. Diese Hintergründe prägen<br />
das Frauenbild in der finnischen Gesellschaft<br />
bis heute. Beide Geschlechter beförderten die<br />
Reformforderungen in den 1960er Jahren und<br />
die Entwicklung der sozialen Leistungen und<br />
Strukturen. Sch<strong>on</strong> lange wird bet<strong>on</strong>t, dass die<br />
Verantwortung für Familie, Berufstätigkeit und<br />
gesellschaftliche Einflussnahme gleichermaßen<br />
Aufgabe v<strong>on</strong> Frauen und Männern ist.<br />
In Finnland bekamen Frauen und Männer die<br />
vollen politischen Rechte zur gleichen Zeit. 1906<br />
waren die finnischen Frauen die ersten in Europa<br />
und die dritten in der Welt, die das Wahlrecht bekamen.<br />
Das 1907 gewählte erste finnische Parlament<br />
bestand aus 19 Frauen – weltweit die ersten<br />
weiblichen Parlamentarier − und 181 Männern.<br />
V<strong>on</strong> den Kandidaten bei den Parlamentswahlen<br />
2011 waren 39 % Frauen. In den letzten Regierungen<br />
besetzten Frauen ca. 40 % der Ministerposten.<br />
2003 bekam Finnland die erste Premierministerin<br />
und v<strong>on</strong> 2000 bis 2012 wurde das<br />
Land v<strong>on</strong> einer Präsidentin regiert.<br />
Inhaltlich haben die Frauen vor allem in der<br />
Sozialpolitik und für die Rechte v<strong>on</strong> Frauen<br />
und Kindern Einfluss genommen und so weitgehend<br />
den Grundstein für den Wohlstand und<br />
die Gleichberechtigung in der finnischen Gesellschaft<br />
gelegt.<br />
Die arbeitende Bevölkerung teilt sich in Finnland<br />
fast zu gleichen Teilen in Frauen und Männer. Sowohl<br />
Frauen als auch Männer arbeiten meist Vollzeit.<br />
Die Berufstätigkeit v<strong>on</strong> Eltern v<strong>on</strong> kleinen<br />
Kindern wird durch Kindertagespflege und Familienzeiten<br />
mit Kündigungsschutz ermöglicht.<br />
Und doch gibt es auch Fragen, die noch gelöst<br />
werden müssen. Frauen verdienen trotz gesetzlicher<br />
Gleichstellung immer noch weniger<br />
als Männer und in Branchen, in denen traditi<strong>on</strong>ell<br />
viele Frauen arbeiten, ist das Lohnniveau<br />
niedriger. Aber auch die Männer sehen in der<br />
letzten Zeit ihre Rechte bedroht, bes<strong>on</strong>ders bei<br />
Fragen der Erziehungsberechtigung in Scheidungsfällen.<br />
In Finnland scheint die Gleichberechtigung in<br />
den Köpfen der Menschen selbstverständlicher<br />
zu sein. In Deutschland muss sich eine berufstätige<br />
Mutter v<strong>on</strong> kleinen Kindern immer noch<br />
oft rechtfertigen – und erst recht der Vater, der<br />
zu Hause bleibt!<br />
Die jetzigen gesellschaftlichen Herausforderungen<br />
in der Arbeits- und Sozialpolitik machen<br />
auch in Finnland eine steigende Gleichberechtigung<br />
notwendig – nicht nur zwischen Frauen<br />
und Männern, s<strong>on</strong>dern zwischen Menschen<br />
überhaupt.<br />
Die Verfasserin Dr. Anna-Maija Mertens leitet seit<br />
2010 das Finnland-Institut in Deutschland.<br />
Deutsche Zusammenfassung:<br />
Mari<strong>on</strong> Holtkamp und Ritva Prinz<br />
i<br />
INFO:<br />
Finnland-Institut in Deutschland<br />
Georgenstr. 24, 1. OG, 10117 Berlin<br />
Tel. 030-520026010, info@finstitut.de<br />
www.finnland-institut.de
kuva: © Maarit Must<strong>on</strong>en/World Design Capital Helsinki 2012<br />
Design osana jokapäiväistä elämää<br />
Tämän vuoden World Design Capital (Maailman muotoilupääkaupunki)<br />
löytyy Suomesta! Helsingin, Espo<strong>on</strong>,<br />
Kauniaisen, Vantaan ja Lahden yhteinen designvuosi alkoi<br />
vuoden vaihtuessa näyttävästi Senaatintorilla ja <strong>on</strong><br />
nyt kevään lähestyessä jo hyvässä vauhdissa.<br />
Suomalainen design tunnetaan maailmalla etenkin käytännönläheisyydestään.<br />
Voisikin olettaa, että designvuoden<br />
ohjelman rung<strong>on</strong> muodostaisivat vanhat tuttumme,<br />
kuten suomalainen lasimuotoilu ja arkkitehtuuri. WDC<br />
tarjoaa kuitenkin enemmän. Ydinajatuksena <strong>on</strong> järjestäjien<br />
mukaan herättää keskustelua siitä, miten muotoilu<br />
voisi tehdä elämästä parempaa, sujuvampaa ja toimivampaa.<br />
„Tavoitteenamme <strong>on</strong> yksinkertaisesti parempi kaupunki.<br />
Yritämme innostaa ihmisiä erilaisten tapahtumien, tilaisuuksien ja projektien avulla. Hankkeessa<br />
<strong>on</strong> mukana palj<strong>on</strong> erikokoisia ja -näköisiä toimijoita”, tiivistää designpääkaupunkijohtaja<br />
Pekka Tim<strong>on</strong>en.<br />
Designin vietäväksi voi Suomessa antautua vaikka vuoden 2012 jokaisena päivänä. Tapahtumien kirjo<br />
vaihtelee lyhyistä tempauksista pidempiaikaisiin projekteihin. Hyvä esimerkki tällaisesta koko vuoden<br />
kestävästä <strong>on</strong> kaupunkiviljelypuutarha Kääntöpöytä, moderni kaupunkiviljelyn keidas, joka tarjoaa<br />
puitteet paitsi viljelylle, myös talkoille, työpajoille ja kulttuuritapahtumille. Lisää Kääntöpöydästä ja<br />
designpääkaupungin muista hankkeista: www.wdchelsinki2012.fi.<br />
Ajankohtaista kulttuurikalenterista<br />
16.4.–27.4.2012 Näyttely kestävästä rakentamisesta Suomessa: ”HOLZ. Nachhaltiges<br />
Bauen in Finnland”. Handwerkskammer, Lüneburg.<br />
19.4.–26.8.2012 Lasitaiteilijoiden Jukka Isotal<strong>on</strong> ja Jan Torstenss<strong>on</strong>in näyttely<br />
”Recycling-Design in Finnland”. Museum Kunstpalast, Düsseldorf.<br />
19.4.2012 Peter v<strong>on</strong> Baghin elokuva ”Helsinki, Forever”. Suomi-instituutti, Berliini.<br />
2.5.–4.5.2012 Kenneth Kvarnströmin yhdessä Helsinki Dance Companyn ja<br />
NorrlandsOperan kanssa toteuttama ”(play)”-tanssiesitys Movimentosfestivaaleilla.<br />
KraftWerk, Wolfsburg.<br />
Lisää kulttuurivinkkejä löydät kulttuurikalenterista Suomen suurlähetystön ja pääk<strong>on</strong>sulaatin<br />
verkkosivuilta www.finnland.de<br />
4 • 2012 | 19
”Takaisin Suomeen”<br />
Saksan ulkosuomalaiset Internet-kyselyn ahkerimpia vastaajia<br />
Noin 1,3 miljo<strong>on</strong>asta ulkosuomalaisesta ja siirtolaisuudesta<br />
<strong>on</strong> olemassa suuri määrä tutkimuksia.<br />
Tutkimustuloksia <strong>on</strong> muun muassa koottu<br />
Siirtolaisuusinstituutin julkaisemaan teossarjaan<br />
”Suomalaisen siirtolaisuuden historia 1–6”. Sarjan<br />
viimeinen osa ”Suomalaiset Euroopassa” (2008)<br />
osoittaa, että tutkittu tieto erityisesti Euroopan<br />
alueella asuvista Suomen kansalaisista <strong>on</strong> yllättävän<br />
vähäistä. Tätä tutkimuksellista vajetta poistetaan<br />
Juuret Suomessa -hankkeessa (1.5.2011–<br />
30.4.2013), jossa selvitetään Euroopan Uni<strong>on</strong>in<br />
maissa asuvien suomalaisten ja heidän lastensa<br />
Suomi-kuvaa ja paluumuut<strong>on</strong> edellytyksiä.<br />
Kyseessä <strong>on</strong> jatkohanke Takaisin Suomeen -esiselvitykselle<br />
(2010–2011), j<strong>on</strong>ka aikana kerättiin<br />
laaja internet-kyselyaineisto Euroopassa asuvilta<br />
ulkosuomalaisilta. Keväällä 2013 ilmestyy julkaisu<br />
(myös internetversi<strong>on</strong>a), jossa kyselyaineist<strong>on</strong><br />
pohjalta työstettyjen artikkelien lisäksi eri alojen<br />
siirtolaistutkijat kirjoittavat aiheesta.<br />
Kyselyyn kohdistunut mielenkiinto ja m<strong>on</strong>et<br />
henkilökohtaiset yhteydenotot kertovat tämän<br />
tutkimuksen tarpeellisuudesta. Vastauksia kyselyyn<br />
tuli yhteensä 820. Saksassa asuvat suomalaiset<br />
vastasivat kyselyyn aktiivisimmin, sillä<br />
heiltä saatiin peräti 195 huolellisesti täytettyä<br />
kyselylomaketta.<br />
Saksassa syntyneiden ulkosuomalaisten lapsissa<br />
oli henkilöitä, joille <strong>on</strong> tärkeätä välittää oman<br />
äitinsä tai isänsä syntymämaan arvoja ja Suomeen<br />
liittyviä kokemuksia ja elämyksiä omille<br />
lapsilleen. He toivoivat, että myös heidän lapsensa<br />
saisivat suomalaisuudesta yhtä arvokkaita<br />
kokemuksia, kuin he itse olivat saaneet omilta<br />
vanhemmiltaan. Heille oli tärkeää, etteivät<br />
suomalaiset juuret kok<strong>on</strong>aan katkeaisi saksansuomalaisten<br />
kolmannessa polvessa. Tästä kertoo<br />
vu<strong>on</strong>na 1964 syntynyt toisen polven ulkosuomalaisnainen:<br />
”Wir fahren jetzt auch jedes Jahr mit unseren<br />
Kindern im Sommerurlaub nach Finnland.<br />
Ich habe so viele positive Kindheitserinnerungen<br />
und möchte das auch meinen Kinder ermöglichen.<br />
Meine Kinder haben finnische Namen, damit<br />
das Finnische in unserer Familie nicht verloren<br />
geht.”<br />
Kyselyn lopussa haluttiin tietää vastaajilta, mitä<br />
asioita Saksassa asuva ulkosuomalainen todennäköisesti<br />
tulisi kaipaamaan Saksasta, jos hän<br />
muuttaisi takaisin Suomeen. Tähän kysymykseen<br />
tuli runsaasti vastauksia, joissa korostettiin<br />
muun muassa Saksan halvempaa hintatasoa,<br />
mukavampaa ilmastoa, saksalaisen yhteiskunnan<br />
antamaa suurempaa henkilökohtaista vapautta,<br />
toimivampaa terveydenhoitojärjestelmää, Saksaan<br />
jääviä ystäviä ja sukulaisia, kulttuuritarj<strong>on</strong>taa,<br />
matkustamisen helppoutta ja hauskempaa<br />
sosiaalista elämää.<br />
Juuret Suomessa -hankkeen toteutus ja siitä<br />
julkaistava teos eivät olisi mahdollisia ilman ulkosuomalaisten<br />
aktiivisuutta. Lähetämme vielä<br />
lämpimät kiitokset kaikille kyselyyn vastanneille.<br />
Kun julkaisu ”Juuret Suomessa” valmistuu,<br />
tiedotamme siitä välittömästi <strong>Rengas</strong>-lehdessä<br />
ja internetissä.<br />
Turun yliopisto / Kulttuurituotann<strong>on</strong> ja<br />
maisemantutkimuksen koulutusohjelma<br />
Hankkeen johtaja: Outi Tuomi-Nikula<br />
Kulttuuriperinnön professori<br />
(outi.tuomi-nikula@utu.fi)<br />
Projektisihteeri: FM Tarja Laine<br />
(tarja.laine@utu.fi)<br />
Tarja Laine<br />
20 |<br />
4 • 2012
Mölkky<br />
- ein lockeres Gartenspiel<br />
oder sportlicher Wettbewerb<br />
Foto: Klaudius Stancovici<br />
Wenn im Frühjahr die Gartenhäuschen ausgeräumt<br />
werden, taucht bei vielen zwischen<br />
den ausgepackten Gartenmöbeln auch ein finnisches<br />
Wurfspiel namens Mölkky wieder auf.<br />
Bei diesem Spiel geht es darum, Holzstäbe geschickt<br />
umzukegeln. Klingt lustig, ja... Wenn<br />
Sie noch nie etwas v<strong>on</strong> Mölkky gehört haben,<br />
macht es nichts. Auch viele Finnen kennen<br />
das Spiel nicht!<br />
Mölkky hat seinen Ursprung vielleicht in Kyykkä,<br />
einem uralten Wurfspiel aus Karelien in Ostfinnland.<br />
Es ist aber nicht so<br />
schwergewichtig und benötigt<br />
mehr Geschicklichkeit<br />
als Kraft. Dazu<br />
eignet sich dieser Outdoorspaß<br />
für alle Altersgruppen<br />
v<strong>on</strong> jung bis alt,<br />
bietet Geselligkeit - und<br />
ein bisschen Glück zum<br />
gewinnen nimmt jeder<br />
gern mit. Das Spiel wird<br />
v<strong>on</strong> der Firma Tuoterengas<br />
hergestellt, die in der<br />
Regi<strong>on</strong> Lahti tätig ist. In<br />
dieser Stadt werden auch<br />
jährlich die Weltmeisterschaften<br />
in Mölkky<br />
ausgerichtet. Aber was<br />
reizt an diesem Spiel so,<br />
dass sogar Wettbewerbe<br />
stattfinden<br />
Hochburg Mittelfranken<br />
Mölkky spielen hat in Mittelfranken<br />
inzwischen tiefe Wurzeln. Seit 2006<br />
werden in der Regi<strong>on</strong> Erlangen - Nürnberg regelmäßig<br />
S<strong>on</strong>ntagsspiele durch den „Nürnbergin<br />
Pölkkyveikot“ (NPV) organisiert. Der NPV ist ein<br />
lockerer Zusammenschluss v<strong>on</strong> Leuten, die gerne<br />
s<strong>on</strong>ntags zum Mölkkyspielen kommen. Für die<br />
Finninnen und Finnen, die dazu gefunden haben,<br />
gibt es auch einen Bezug zur Heimat, denn die<br />
S<strong>on</strong>ntage sind fast immer zweisprachig.<br />
DMM 2011 Preisverleihung. In der Mitte die amtierenden offenen Meister<br />
„Suomi-Finland“ aus Finnland, auf dem zweiten Platz (links) ”Born to Mölkk” und<br />
rechts die Drittplatzierten ”Holzfäller”.<br />
4 • 2012 | 21
Mölkkyvokabular<br />
Mölkky = Gesellschaftsspiel aus Holzkegeln für jedes Alter<br />
Mölkkygenuss = es sich gutgehen lassen<br />
Mölkkyist = Mölkky-Spieler<br />
Mölkkeria = Gesellschaft mit Sehnsucht nach Mölkky<br />
Mölkkypirat = Mölkkyist, der laut und störend spielt<br />
Mölkkyzauberer = Ausgezeichneter Mölkkyist<br />
Mölkkywahn = vom Mölkky verzaubert geworden / kann nicht mehr aufhören zu spielen<br />
Sicherheitswurf = Nach dem 2. Fehlwurf die letzte Möglichkeit, sich im Spiel zu halten<br />
Quelle: Webauftritt v<strong>on</strong> Tuoterengas. Es handelt sich um eine freie Übersetzung ins Deutsche.<br />
Angefügt sind auch ein paar deutsche Erfindungen.<br />
Die Spielsais<strong>on</strong> startet üblicherweise im März<br />
oder April, wenn die S<strong>on</strong>ne wieder ausreichend<br />
scheint, und dauert bis Ende November, falls die<br />
Tagestemperaturen noch um die 10 Grad liegen.<br />
Beim Mölkky wird mit einem Wurfholz auf 12 Holzkegel gezielt. Je weiter entfernt<br />
die Holzkegel landen, desto schwieriger wird auch das Treffen.<br />
Um die Spieltage kümmert sich ein Team v<strong>on</strong> Organisatoren,<br />
die auch die Ergebnisse in einer Tabelle<br />
im Internet ablegen. Daher ist ein Spieltag<br />
nicht nur Spaß, s<strong>on</strong>dern auch ein sportlicher<br />
Wettbewerb.<br />
„Es ist ein Spiel voller Überraschungen“,<br />
sagen viele Begeisterte.<br />
„Jedes Spiel entwickelt<br />
sich anders“, hört man<br />
häufig. Zu dem Spiel gehört<br />
ein wenig Glück, weil verschiedene<br />
Faktoren in einem<br />
Wurf zusammenkommen.<br />
Das Geschick beim Werfen,<br />
die Strategie, um an Punkte<br />
zu gelangen, aber auch der<br />
Boden, spielen eine wichtige<br />
Rolle und entscheiden,<br />
wie letztendlich das Wurfholz<br />
fliegt oder rollt. Die<br />
Profis berechnen ihre Taktik<br />
und üben Würfe, die viel<br />
Wurftechnik erfordern, z. B.<br />
wenn das Ziel verdeckt in der<br />
Mitte eines Haufens ist oder<br />
weit entfernt steht. Die Spie-<br />
Foto: NPV<br />
22 |<br />
4 • 2012
ler müssen auch erwägen, ob sie auf Risiko gehen<br />
oder sichere Punkte sammeln. Deswegen sind<br />
gute Nerven und Ruhe gefragte Eigenschaften<br />
eines Spielers.<br />
5 Jahre Mölkky Meisterschaft in<br />
Deutschland<br />
Die Höhepunkte beim Mölkky sind die verschiedenen<br />
Meisterschaften, die in vielen Ländern veranstaltet<br />
werden. Wer bei allen Meisterschaften<br />
mitmachen möchte, hat den Kalender während<br />
der Sommerm<strong>on</strong>ate v<strong>on</strong> unterschiedlichen Turnieren<br />
voll ausgefüllt: Weltmeisterschaften in<br />
Finnland und Landeswettbewerben in Estland,<br />
Frankreich, Schweden, Slowakei, Tschechien und<br />
natürlich auch hier in Deutschland. Die Deutsche<br />
Mölkky Meisterschaft (DMM), die einmal jährlich<br />
ausgetragen wird, wird Mitte Juni veranstaltet.<br />
Im Jahr 2012 treffen sich begeisterte Mölkkyisten<br />
zum fünften Mal während des Wochenendes 16.-<br />
17. Juni in Erlangen um die offenen Deutschen<br />
Mölkky Meisterschaften auszuspielen!<br />
Viele Teams haben während der Jahre aus eigenem<br />
Interesse dazu gefunden, sind treu geblieben<br />
und Reisen jährlich an. Im vergangenen Jahr 2011<br />
waren 28 Teams aus ganz Deutschland mit mancher<br />
ausländischer Unterstützung angetreten. Die<br />
steigende Anzahl der teilnehmenden Teams fordert<br />
v<strong>on</strong> den Veranstaltern sowohl immer mehr<br />
Vorbereitung als auch Sp<strong>on</strong>tanität - und wie bei<br />
jeder Außensportart entscheidet auch das Wetter<br />
mit. An erster Stelle bei den Teilnehmern und<br />
Deutsche Mölkky Meisterschaften (DMM)<br />
i 16.-17. Juni in Erlangen<br />
Weitere Infos unter dmm-info.de oder<br />
dfg-nuernberg.de im Internet. Anmeldungen<br />
und Fragen können gerne per E-Mail an<br />
anmeldung@dmm-info.de<br />
geschickt werden.<br />
Besuchern stehen auf jeden Fall gute Stimmung,<br />
Spaß, Spannung und Fair Play, die an den Spielfeldern<br />
zu finden sein sollte.<br />
Für die Teilnahme an der DMM bilden vier Pers<strong>on</strong>en<br />
ein Team; lustige Teamnamen sind erwünscht.<br />
Die teilnehmenden Teams spielen ein<br />
zweitägiges Turnier aus. Am Samstag werden die<br />
Vorrunden gespielt, die Teams lernen einander<br />
beim Mölkky kennen und müssen sich auch für<br />
die Finalrunden am S<strong>on</strong>ntag qualifizieren. Am<br />
S<strong>on</strong>ntag zählt nur gewinnen, wenn die PlayOff-<br />
Runden stattfinden. Die DMM endet am späten<br />
S<strong>on</strong>ntag, mit der Entscheidung eines neuen Deutschen<br />
Meisters.<br />
Jörg Lächelin und Kaisa Laiho<br />
Regeln in Kurzform<br />
Es wird mit dem Wurfholz auf 12 Holzkegel<br />
geworfen, die am Anfang in 3-4 Meter<br />
Entfernung stehen. Das Ziel ist, genau 50<br />
Punkte zu sammeln. Die 12 durchnummerierten<br />
Holzkegel sind am Anfang zusammengestellt<br />
(siehe DMM Logo). Sie werden<br />
nach jedem Wurf dort aufgestellt, wo sie<br />
liegen geblieben sind. Die umgefallenen<br />
Holzkegel zählen Punkte wie folgt: Wenn<br />
ein Holzkegel umfällt, wird die Punktzahl<br />
entsprechend seiner Nummerierung gewertet.<br />
Wenn mehrere Holzkegel umfallen,<br />
zählt die Anzahl der umgefallenen Holzkegel<br />
als Punktzahl. Dazu bitte beachten:<br />
aufliegende Kegel zählen nicht als umgefallen!<br />
Es gibt noch zwei Bes<strong>on</strong>derheiten:<br />
Wer die 50 Punkte überschreitet, fällt auf<br />
25 zurück. Nach drei Fehlwürfen in Folge<br />
scheidet man mit 0 Punkten aus.<br />
4 • 2012 | 23
Tiesitkö tämän<br />
Suomen jääkiekosta<br />
i<br />
Suomen Jääkiekkomuseo <strong>on</strong> yksi<br />
maailman kuudesta jääkiek<strong>on</strong> historiaan<br />
erikoistuneesta museosta. Jääkiekkomuseo<br />
sijaitsee museokeskus Vapriikissa<br />
Tampereella. Suomen Jääkiekkomuse<strong>on</strong><br />
perusnäyttely esittelee m<strong>on</strong>ipuolisesti<br />
suomalaisen jääkiek<strong>on</strong> historiaa. Näyttely<br />
perehdyttää kävijän myös lajin kansainväliseen<br />
historiaan. Museo järjestää<br />
tiloissaan vaihtuvia näyttelyitä.<br />
Käyntiosoite: Alaverstaanraitti 5<br />
(Tampellan alue)<br />
www.vapriikki.net/jaakiekkomuseo<br />
Johan Ollus mukana berliiniläisseuran joukkuekuvassa.<br />
Kaikkien aikojen ensimmäiset<br />
ulkomailla pelanneet<br />
suomalaiset eivät<br />
pelanneet NHL:ssa, vaan<br />
Saksassa.<br />
Robert Tikkanen mainitaan<br />
kausien 1908–1911<br />
aikana useasti joukkueensa<br />
”Akademischer Sport<br />
Club Dresden” parhaimmisto<strong>on</strong><br />
kuuluvana. Myöhemmin<br />
Tikkanen edusti<br />
Suomea 1920 ja 1924<br />
olympiakisoissa ammunnassa<br />
ja voitti yhden hopea-<br />
ja kaksi pr<strong>on</strong>ssimitalia.<br />
Tikkasen poika muuten oli edesmennyt kirjailija ja taiteilija Henrik Tikkanen.<br />
Johan Ollus matkusti 1910 opiskelemaan Berliiniiin ja liittyi ”Berliner Schlittschuhclubin” joukkueeseen.<br />
Jääpallotaustainen Ollus kohosi nopeasti erääksi Euroopan parhaista pelaajista ja voitti joukkueensa<br />
riveissä kahdesti silloisen arvokkaimman mestaruuden jääkiekossa eli ”Champi<strong>on</strong>at de la<br />
Ligue Internati<strong>on</strong>ale de Hockey” (LIHG) -turnauksen.<br />
Ollus mainitaan useasti hyvänä maalintekijänä<br />
sekä nerokkaana syöttelijänä. 1912 Johan<br />
Ollus voitti „Berliner SC:n“ riveissä Champi<strong>on</strong>at<br />
LIHG -mestaruuden Brysselissä.<br />
Jääkiekkoa alettiin Suomessa pelata sarjamuotoisesti<br />
vasta 1928 (yksittäisiä harrastajia <strong>on</strong><br />
varmaan ollut), joten Tikkanen ja Ollus olivat<br />
todellisia edelläkävijöitä.<br />
Pekka Hellsten<br />
Suomen Jääkiekkomuseo<br />
Kuva: Suomen Jääkiekkomuseo<br />
24 |<br />
4 • 2012
Suomi maailmanmestaruuden<br />
puolustajana<br />
MM-kotikisat toukokuussa<br />
Helsingissä ja Tukholmassa<br />
kuva: Nicholas Piccillo - Fotolia<br />
Vakiokalusto<strong>on</strong> kuuluvan Jukka Jalosen johdolla<br />
Suomen Leij<strong>on</strong>at ottavat jälleen mittaa<br />
15 jääkiekkojoukkueesta kevään MM-kisoissa,<br />
jotka järjestetään Suomessa ja Ruotsissa<br />
4.-20.5. Tällä kertaa ei olla haastajan asemassa,<br />
vaan puolustamassa viime vu<strong>on</strong>na saavutettua<br />
MM-kultaa.<br />
Valmentajalla <strong>on</strong> edelleen joukkueen jäsenten<br />
haku menossa, mutta muutama hyvä harjoitusottelu<br />
jo takana. Jukka Jal<strong>on</strong>en hehkutti viime<br />
vu<strong>on</strong>na sitä, kuinka Leij<strong>on</strong>ien MM-kultajoukkue<br />
2011 oli Mikko Koivun joukkue: ”Pelaajat ovat<br />
vain se ryhmä, joka <strong>on</strong> merkittävimmässä roolissa.<br />
Mikko nousi henkisesti vahvana johtajana,<br />
kovana liiderinä (leader=johtaja) ja voit<strong>on</strong>tahtoisena<br />
kaverina esille - myös vaikeina hetkinä. --<br />
Valmentajat tekevät tottakai tärkeitä päätöksiä,<br />
mutta ilman mikkoja ei voi vain voittaa mitään”,<br />
Jal<strong>on</strong>en alleviivaa.<br />
Henkiset ominaisuudet ovat isossa roolissa, kun<br />
puhutaan huipputurnauksen voittamisesta. Jukka<br />
haluaa parhaan joukkueen eikä mitään Dream<br />
Teamia! Mistä mikkoja löytyy lisää<br />
Miten päästä parhaiten MM-tunnelmaan<br />
Suomessa televisioinnista vastaavat MTV3 ja<br />
Canal+. Kisat ovat ensimmäiset pääasiassa maksullisilla<br />
TV-kanavilla näkyvät jääkiek<strong>on</strong> MM-kisat<br />
Suomessa. Valti<strong>on</strong>euvost<strong>on</strong> tekemän suosituksen<br />
myötä kaikki Suomen pelit, pudotuspelit<br />
ja mitaliottelut ovat kuitenkin vapaasti katsottavilla<br />
kanavilla.<br />
Kisat ovat myös ensimmäiset kisat sitten vuoden<br />
1994, joissa Antero Mertaranta ei toimi päätoimisena<br />
selostajana vapaasti katsottavilla kanavilla.<br />
Miten ihmeessä voi katsoa suomalaista<br />
jääkiekkoa ilman Anteroa Tänä keväänä maksullinen<br />
Canal+ takaa täydellisen Antero-tarj<strong>on</strong>nan.<br />
Yllättäen loput<br />
yhdeksän<br />
ilmaispeliä, mukaan<br />
lukien pr<strong>on</strong>ssiottelu<br />
sekä finaali, esitetään naisille<br />
suunnatulla AVA-kanavalla.<br />
Itse kisapaikalle Hartwall Arenaan, jossa<br />
Suomen pelit pelataan, pääseminen ei olekaan<br />
tänä vu<strong>on</strong>na kovin edullista, sillä lipun hinta <strong>on</strong><br />
155-195 euroa, kun Ruotsissa lipun saa selvästi<br />
edullisemmin. Ruotsissa nelihenkinen perhe<br />
maksaa yhdestä pelistä 180 euroa kun Suomessa<br />
joutuu pulittamaan 600 euroa.<br />
Saksassa ei ole vielä mitään televisiointitietoja<br />
tulevista MM-peleistä, mutta luultavammin<br />
Sport1 näyttää ainakin Saksan pelit. Valitettavaa<br />
suomalaisille <strong>on</strong> se, että Saksa ja Suomi pelaavat<br />
eri lohkoissa tänä vu<strong>on</strong>na eli ei näy meidän<br />
lohk<strong>on</strong> pelejä Saksan töllöttimestä. Luultavammin<br />
Sky (Premiere) -kanavalla näkyy joitain pelejä.<br />
Surffailemaan sitten taas ellei halua investoida<br />
Canal plussaan...<br />
Kohta se riemu ja jännitys alkaa, HockeyBirdin<br />
innoittamana, 4.5. Valko-Venäjää vastaan! Taivas<br />
varjele mikä sieltä tulee!<br />
Päivi Kantti<br />
i Sekä MTV3:n että Avan lähetyksiä<br />
voi seurata netissä TVkaistan kautta<br />
(ks. ilmoitus tämän lehden etukannen<br />
sisäpuolella).<br />
4 • 2012 | 25
Suomi-Seura tiedottaa<br />
Paluumuuttajan opas <strong>on</strong> päivitetty<br />
Oletko ajatellut palata Suomeen eläkepäiviksesi<br />
Ota avuksesi ”Senioripaluumuuttajan opas”<br />
muuttojärjestelyjä helpottamaan.<br />
Suomi-Seuran julkaisema ”Senioripaluumuuttajan<br />
opas” <strong>on</strong> tarkoitettu Suomeen paluuta suunnitteleville<br />
eläkeikää läheneville ja eläkkeellä jo<br />
oleville ulkosuomalaisille. Oppaassa kerrotaan<br />
käytännön muuttojärjestelyjen lisäksi sosiaaliturvasta,<br />
sairausvakuutuksesta ja verotuksesta.<br />
Lisäksi oppaassa <strong>on</strong> otettu huomio<strong>on</strong> eri puolilta<br />
maailmaa Suomeen palaavien eläkeläisten erityiskysymyksiä.<br />
Oppaan loppuun <strong>on</strong> koottu muistilista<br />
ennen muuttoa hoidettavista asioista ja muut<strong>on</strong><br />
jälkeen Suomessa hoidettavista asioista.<br />
”Senioripaluumuuttajan opas 2012” <strong>on</strong> luettavissa<br />
Suomi-Seuran kotisivuilla osoitteessa www.<br />
suomi-seura.fi > neuv<strong>on</strong>ta > seniorineuv<strong>on</strong>ta ><br />
Senioripaluumuuttajan opas 2012.<br />
”Senioripaluumuuttajan oppaan” tulostettu paperinen<br />
versio <strong>on</strong> tilattavissa seuran toimistosta<br />
sähköpostiosoitteesta info@suomi-seura.fi<br />
tai puhelimitse numerosta +358-(0)9-6841210.<br />
Kirjeellä tai postikortilla oppaan voi tilata osoitteesta<br />
Suomi-Seura ry, Mariankatu 8, 00170 Helsinki,<br />
Finland.<br />
Kesäleiri Rautavaaralla<br />
Metsäkartan<strong>on</strong> nuoriso- ja lu<strong>on</strong>tomatkailukeskus<br />
toivottaa kaikki 13–16-vuotiaat ulkosuoma-<br />
Kesälukioseuran leirejä ulkosuomalaisille lapsille ja nuorille<br />
Kesälukioseura järjestää kesällä 2012 seitsemän ulkosuomalaisille lapsille ja nuorille tarkoitettua<br />
suomen kielen ja kulttuurin kurssia. Kurssien ohella Kesälukioseuran järjestämät kesälukiot<br />
sopivat hyvin erityisesti Suomeen paluuta tekevien perheiden lapsille ja nuorille. Suomen kielen<br />
intensiivikurssi ja kesälukiot soveltuvat lähiopetusjaksoksi suomalaisen peruskoulun oppimääriä<br />
kotiperuskoulussa opiskeleville yläkouluikäisille ja lukio<strong>on</strong> siirtyville nuorille.<br />
Kurssipaikat ja –ajat kesällä 2012<br />
7–9-vuotiaat 6.–11.8. Kuortti<br />
9–11-vuotiaat 23.–28.7. Kuorevesi<br />
12–14-vuotiaat 2.–9.8. Ähtäri<br />
14–16-vuotiaat 16.–22.7. Hamina<br />
Suomen kielen intensiivikurssi 15–18-vuotiaat 6.–14.8. Hamina<br />
Utsjoki-Kevo-kesälukio 16.-28.7. Utsjoki<br />
Suomen kielen ja kulttuurin kesälukio 17.-25.7. Lahti<br />
Internati<strong>on</strong>al Art Summer Yli 15-vuotiaat 23.7.-1.8. Karjaa<br />
Hakuaika kursseille päättyy 1.4.2012. Lisätietoja kursseista ja hakuohjeet löytyvät kesälukioseuran<br />
nettisivuilta www.kesalukioseura.fi<br />
26 |<br />
4 • 2012
laiset nuoret tervetulleeksi kesäleirille Rautavaaralle<br />
15.-23.7.2012.<br />
Lisätietoja: Kansainvälinen koordinaattori Maija<br />
Jeskanen, puh: +358-(0)40-3564530, e-mail:<br />
maija.jeskanen@metsakartano.com<br />
Ulkosuomalaisparlamentti koko<strong>on</strong>tuu<br />
lokakuussa Helsingissä<br />
Ulkosuomalaisparlamentti <strong>on</strong> ulkomailla asuvien<br />
suomalaisten oma edunvalv<strong>on</strong>ta- ja keskustelufoorumi,<br />
joka koko<strong>on</strong>tuu Helsingissä kahden<br />
– kolmen vuoden välein. Seuraava istunto pidetään<br />
26.-27.10.2012 Helsingin yliopist<strong>on</strong> päärakennuksessa.<br />
Parlamentin jäseninä ovat erilaiset ulkomailla<br />
toimivat suomalaisseurat: kuorot, seurakunnat,<br />
kulttuuriseurat, Suomi-koulut jne. Nämä jäsenjärjestöt<br />
lähettävät edustajansa istunto<strong>on</strong> ja/tai<br />
jättävät aloitteita istunn<strong>on</strong> käsiteltäväksi. Tällä<br />
hetkellä 499 järjestöä 37 maassa <strong>on</strong> liittynyt mukaan<br />
USP:n toimintaan.<br />
USP:n tehtävä <strong>on</strong> toimia vaikutuskanavana niin,<br />
että ulkosuomalaisten näkökulmat huomioidaan<br />
julkishallinn<strong>on</strong> päätöksiä tehtäessä. Ulkosuomalaisten<br />
yhteiset päätökset välittyvät ulkosuomalaisparlamentilta<br />
Suomen valtiolle ja viranomaisille.<br />
Ulkosuomalaisparlamentti <strong>on</strong> olemassaol<strong>on</strong>sa<br />
aikana vakiintunut tärkeäksi ja varteenotettavaksi<br />
tekijäksi ulkosuomalaisyhteisössä maailman eri<br />
puolilla samoin kuin koti-Suomessakin.<br />
Ulkosuomalaisparlamentin pysyvä sihteeristö<br />
sijaitsee Suomi-Seura ry:ssä Helsingissä. USP:n<br />
puhemiehenä toimii Suomi-Seuran puheenjohtaja<br />
Ville Itälä. Istuntojen välillä ulkosuomalaisten<br />
edunvalv<strong>on</strong>taa hoitaa USP:n puhemiehistö, joka<br />
koko<strong>on</strong>tuu kaksi kertaa vuodessa. Puhemiehistö<br />
edustaa maailman 8 eri aluetta siten, että koko<br />
maailma <strong>on</strong> edustettuna. Keski-Euroopan varapuhemies<br />
<strong>on</strong> Reino Ruusunen (Ruusunrei@aol.<br />
com), varajäsen <strong>on</strong> Mikko Fischer.<br />
Lähde: Suomi-Seuran tiedote Sutinat 3/2012<br />
ja www.usp.fi ja www.kesalukioseura.fi<br />
i<br />
Tiesitkö tämän Suomesta<br />
Suomen väkiluku <strong>on</strong> nyt<br />
yli 5,4 miljo<strong>on</strong>aa<br />
Tilastokeskuksen ennakkotietojen mukaan<br />
Suomen väkiluku oli tammikuun 2012 lopussa<br />
5402758. Suomen väkiluku kasvoi<br />
tammikuun aikana 1350 henkeä, mikä <strong>on</strong> 50<br />
henkeä enemmän kuin tammikuun 2011 väestönlisäys<br />
ennakkotietojen mukaan.<br />
Suurin syy väestönlisäykseen oli muuttovoitto<br />
ulkomailta: maahanmuuttoja oli<br />
850 enemmän kuin maastamuuttoja. Kasvuun<br />
vaikutti myös lu<strong>on</strong>nollinen väestönlisäys<br />
eli syntyneitä oli 500 enemmän kuin<br />
kuolleita.<br />
Tammikuun ennakkotilast<strong>on</strong> mukaan ulkomailta<br />
muutti Suomeen 2000 henkeä ja<br />
Suomesta muutti pois 1200 henkeä. Maahanmuuttoja<br />
oli 50 vähemmän ja maastamuuttoja<br />
saman verran kuin tammikuussa<br />
2012. Suomen kansalaisia oli maahanmuuttajista<br />
500 ja maastamuuttajista 950.<br />
Tammikuun aikana syntyi 5000 lasta eli<br />
100 lasta vähemmän kuin vastaavana aikana<br />
vu<strong>on</strong>na 2011. Kuolleiden määrä oli<br />
4500, mikä <strong>on</strong> 150 vähemmän kuin vuotta<br />
aiemmin.<br />
Lähde: Väestö- ja kuolemansyytilastot<br />
Tilastokeskus<br />
4 • 2012 | 27
Finnland zu Gast in Hamborn<br />
Am S<strong>on</strong>ntag, dem 5. Februar 2012 hatte die<br />
Gemeinde der Friedenskirche in Hamborn zu<br />
einem Finnland-Nachmittag eingeladen.<br />
Tiina Marjatta Henke, die Kantorin der Gemeinde,<br />
wollte den Hambornern das Heimatland ihrer<br />
Mutter näher bringen und hatte mit zahlreichen<br />
Helferinnen aus der Kantorei ein vielfältiges Programm<br />
zusammengestellt und finnische Spezialitäten<br />
aufgetischt.<br />
Unter dem Leitgedanken „TERVE SUOMI“ =<br />
„HALLO FINNLAND“ wurde den über 120 Besuchern<br />
das Land im hohen Norden für alle Sinne<br />
näher gebracht.<br />
Im Duett mit dem K<strong>on</strong>zert-Akkorde<strong>on</strong>isten<br />
Silvester Pece spielte Tiina M. Henke finnische<br />
Volkslieder und Tangos, und die Gäste sangen aus<br />
den ausgelegten Texten nach kurzem „Einführungs-Sprachkurs“<br />
durch die Kantorin auf Finnisch<br />
- zuerst etwas zögerlich, dann aber lautstark<br />
- mit. Es war sch<strong>on</strong> ein bes<strong>on</strong>deres Erlebnis,<br />
in einem deutschen Gemeindesaal aus vielen Kehlen<br />
finnische Volkslieder zu hören.<br />
Aber nicht nur in die Ohren drängte sich das<br />
Finnische. Die Gäste k<strong>on</strong>nten auch finnische Spezialitäten,<br />
wie Lachssuppe, karelische Piroggen<br />
sowie „Korvapuusti“ genießen. Dabei wurden sie<br />
durch eine im Hintergrund laufende Dia-Show<br />
auf der großen Leinwand in die einsame finnische<br />
Natur versetzt.<br />
Einen richtigen Höhepunkt bildete der Auftritt<br />
der Folklore-Gruppe „Finnlore“ aus Köln mit finnischen<br />
Volkstänzen und Livemusik. Die Gruppe<br />
vermittelte durch Musik, Tanz und Erklärungen<br />
finnische Traditi<strong>on</strong>en.<br />
Es war ein rundum gelungener Nachmittag im<br />
finnischen Stil, der bei den vielen Besuchern Neugier<br />
auf das Land im hohen Norden geweckt hat.<br />
Werner Henke<br />
Foto: privat<br />
Die Volkstanzgruppe Finnlore besteht sch<strong>on</strong> seit über 30 Jahren.<br />
28 |<br />
4 • 2012
K<strong>on</strong>fliktfreie Kommunikati<strong>on</strong> lernen<br />
Am 15. Oktober 2011 fand im Gemeindesaal der<br />
Dankeskirche wieder ein Ökumenisches Frauenfrühstück<br />
statt. Es kamen knapp 50 Frauen zusammen,<br />
um gemeinsam zu frühstücken, fröhliches<br />
Wiedersehen zu feiern und zu plaudern.<br />
Nach der Stärkung vom reichhaltigen Buffet und<br />
aufmunternden Kaffeerunden folgte der Teil für<br />
die geistige Anregung. Pfarrerin Christine Untch,<br />
die auch Mediatorin ist, referierte zum Thema<br />
„Miteinander reden ohne zu verletzen – K<strong>on</strong>fliktfreie<br />
Kommunikati<strong>on</strong> ist lernbar“. Spannend und<br />
sympathisch nahm sie die Zuhörerinnen mit zu<br />
den wichtigsten Elementen k<strong>on</strong>fliktfreier Kommunikati<strong>on</strong>:<br />
Beobachtung v<strong>on</strong> Bewertung trennen.<br />
Mein Freund gibt einem Bettler am Straßenrand<br />
50,- Euro. Ich sage zu ihm: „Ich finde, du bist zu<br />
großzügig!“ Ein Wort, das Wörtchen „zu“, trennt<br />
die Beobachtung v<strong>on</strong> der Bewertung.<br />
Eigene Gefühle wahrnehmen und<br />
ausdrücken.<br />
Ich selbst bin für meine Gefühle verantwortlich,<br />
nicht der Andere. Wenn mein Gegenüber zu mir<br />
etwas sagt, was mich vielleicht kränkt oder verärgert,<br />
ist das Gesagte zwar der Auslöser für meine<br />
negativen Gefühle, nie aber die Ursache. Die Ursache<br />
ist immer in mir selbst. Um meine Gefühle<br />
auszudrücken, ohne mein Gegenüber zu verletzen,<br />
muss ich mein Bedürfnis, das sich aus meinen<br />
Gefühlen ergibt, in Form einer k<strong>on</strong>kreten Bitte<br />
formulieren. Als Ich-Botschaft: „Ich bitte dich,<br />
heute Abend früher nach Hause zu kommen, weil<br />
ich etwas mit dir besprechen möchte.“ Im Gegensatz<br />
zur Du-Botschaft: „Du arbeitest zu viel, ich<br />
hab überhaupt nichts v<strong>on</strong> dir und kann nie richtig<br />
mit dir reden.“<br />
Anhand eines (unvollendeten) Märchens v<strong>on</strong><br />
Prinzessin Flora, ihrem heiß ersehnten Prinzen<br />
und dem bösen Zauberer lud uns Pfarrerin Untch<br />
ein, uns auf die Suche nach unseren eigenen Gefühlen<br />
zu begeben. Sind wir aut<strong>on</strong>om und selbstbestimmt<br />
in unseren Gefühlen Sind wir voller<br />
Wut, weil unsere seelische Aut<strong>on</strong>omie nicht respektiert<br />
wird und wir uns manipuliert fühlen<br />
Sind wir traurig, weil unsere Sehnsucht nach<br />
Beziehung nicht erfüllt wird Oder sind wir in<br />
Angst, weil unser Grundbedürfnis nach Sicherheit<br />
fehlt<br />
Angeregt diskutierend gaben sich für jedes Gefühlsmuster<br />
Teilnehmerinnen zu erkennen und<br />
allen wurde bewusst, dass es für das seelische<br />
Wohlbefinden unerlässlich ist, auf die Grundbedürfnisse<br />
zu achten, sie zu erkennen und auszusprechen,<br />
anstatt sie zu unterdrücken. Wir Frauen<br />
ganz bes<strong>on</strong>ders sind geprägt v<strong>on</strong> Pflichtbewusstsein<br />
für die Anderen, sehr empfänglich für Kritik<br />
und bereit, die eigenen Bedürfnisse zu unterdrücken.<br />
Auch die Kirchen und das christliche<br />
Frauenbild haben diese Haltung bestärkt. Es wäre<br />
doch schade, wenn wir wie die Mutter v<strong>on</strong> Marshall<br />
Rosenberg, auf dessen Lehre der Vortrag<br />
v<strong>on</strong> Pfarrerin Untch basierte, am Ende unseres<br />
Lebens bzw. unserer Ehe sagen müssten: „Jetzt<br />
war ich 40 Jahre lang auf meinen Mann böse,<br />
weil er meine Erwartungen nicht erfüllt hat, und<br />
jetzt erkenne ich, dass ich sie ihm nie gesagt<br />
habe.“<br />
Mit Schlusslied und Segen endete<br />
das Ökumenische Frauenfrühstück<br />
und erfüllt v<strong>on</strong> guten<br />
Gedanken, Wünschen und<br />
Bemühen für ein k<strong>on</strong>fliktfreies<br />
Miteinander<br />
gingen die Teilnehmerinnen<br />
auseinander.<br />
Varpu Zammer<br />
Foto: Mari Mansikka<br />
4 • 2012 | 29
Tuolit loppuivat kesken<br />
Einweihung der neuen Räume in Köln<br />
Kölnin suomalaisen seurakunnan uudet,<br />
viihtyisät seurakuntatilat vihittiin käyttöön<br />
14.1.2012. Paikalle saapui runsaasti väkeä,<br />
jopa niin, että naapurista piti hakea lisää<br />
tuoleja! <str<strong>on</strong>g>Jumala</str<strong>on</strong>g>npalveluksen jälkeen eri harrastuspiirit<br />
esittelivät toimintaansa ja kuoro<br />
sai koko vierasjouk<strong>on</strong> innokkaasti mukaansa<br />
yhteislauluun. Uudesta Berriksestä <strong>on</strong> jo<br />
tullut meille kotoinen kohtaamispaikka.<br />
Die neuen Räume der finnischen Gemeinde<br />
Köln wurden am 14.1.2012 eingeweiht.<br />
Das neue Zuhause platzte unter dem Besucherandrang<br />
fast aus allen Nähten, aber<br />
die Gäste fühlten sich sichtlich wohl.<br />
Isäntäseurakuntamme Köln-<br />
Klettenbergin pappi Jost<br />
Mazuch kertoi rakennusprojektin<br />
vaiheista ja<br />
toivotti meidät tervetulleiksi<br />
saman kat<strong>on</strong> alle.<br />
Jumpparyhmän pol<strong>on</strong>eesi sai<br />
avajaisvieraatkin liikkeelle.<br />
Finnloren taitavat tanssijat<br />
ilahduttivat juhlavieraita<br />
elävän musiikin säestyksellä.<br />
Kuvat: Hanni Fahrbach, teksti: Tiina Lehto-Steenblock<br />
30 |<br />
4 • 2012
KIELIKOULU<br />
Hyvää pääsiäistä kaikille<br />
kie likou l ulaisille, opettajille<br />
ja van hemmille!<br />
Tervetuloa motivaatioleirille!<br />
Bielefeldin suomalainen kielikoulu järjestää Keski-Saksan alueen kielikoulujen<br />
oppilaille pienten lasten (3-6-vuotiaat) taidepainotteisen motivaatioleirin viik<strong>on</strong>loppuna<br />
14.-15. huhtikuuta 2012. Leirillä maalataan, muovataan, rakennetaan<br />
ja retkeillään lu<strong>on</strong>nossa piirtämässä. Ohjaajana toimii kuvataiteilija ja<br />
taidepedagogi Piia Rossi.<br />
Leiri järjestetään Kindermühlen päiväkodissa Bielefeldissä, jossa myös yövytään.<br />
Lapsille päiväkodissa <strong>on</strong> lastensängyt, aikuiset nukkuvat omilla telttapatjoilla.<br />
Osallistumismaksu <strong>on</strong> lapsilta 15 euroa.<br />
Aikuisilta osallistujilta perittävä ruokaraha <strong>on</strong> 25 euroa. Maksut sisältävät kaikki<br />
tarvittavat materiaalit sekä ruoat, välipalat ja juomat.<br />
Jokaista leirille osallistuvaa lasta kohti <strong>on</strong> myös vähintään yhden aikuisen huoltajan<br />
ilmoittauduttava. Yksi huoltaja voi lu<strong>on</strong>nollisestikin osallistua myös useamman<br />
lapsen kanssa.<br />
Ilmoittautumiset torstaihin 5. huhtikuuta mennessä Mikko Saukoskelle,<br />
puhelinnumero 0171-9591010, sähköposti mikko.saukoski@iki.fi.<br />
Opettajien 32. koulutus- ja neuvottelupäivät<br />
Bensheimissa 28.-30.9.2012<br />
Saksan kielikoulujen pedagoginen neuvosto ja Frankfurtin kouluyhdistys kutsuvat<br />
aktiivisessa opetustyössä toimivia kielikoulujen opettajia koulutus- ja neuvottelupäiville Bensheimiin.<br />
Koulutuspäivien teemana <strong>on</strong> „Luova kirjoittaminen ja sanataide“ työpaja-työskentelyineen.<br />
Tarkemman kuvauksen aiheesta osanottajat saavat lähempänä koulutuspäivien ajankohtaa.<br />
Kouluttajamme <strong>on</strong> Krefeldissä asuva ja vaikuttava sanataideopettaja Johanna Nordling.<br />
Pyydämme kaikkia lähettämään ilmoittautumisensa viimeistään 15.6.2012, siis hyvissä ajoin ennen<br />
koulujen kesälomia. Tämä <strong>on</strong> ehdot<strong>on</strong> takaraja hotellivarausten takia.<br />
Ilmoittautumismaksu, joka <strong>on</strong> sovittu Suomi-Seuran kanssa, <strong>on</strong> 50,- euroa. Useat Suomi-koulut<br />
kustantavat opettajiensa ilmoittautumismaksut. Voitte neuvotella oman koulunne kanssa tästä asiasta.<br />
Paikkoja <strong>on</strong> 50 opettajalle, ja osanottajat otetaan mukaan ilmoittautumisjärjestyksessä.<br />
Opettajat saavat maaliskuussa tiedotteen, jossa <strong>on</strong> myös ilmoittautumiskaavake.<br />
Tiedustelut voit osoittaa allekirjoittaneelle tai jollekin muulle pedagogisen neuvost<strong>on</strong> jäsenelle.<br />
Siis opettajat, tervetuloa!<br />
Pedagogisen neuvost<strong>on</strong> puolesta<br />
Päivi Nurmi-Steinke<br />
Cr<strong>on</strong>sberg 8, 21465 Reinbek,<br />
puh: 040-7221295, P.Nurmi-Steinke@t-<strong>on</strong>line.de<br />
kuva: Eric Isselée<br />
4 • 2012 | 31
kirkolliset toimitukset<br />
kaste<br />
Erik Risto Menschel<br />
synt. 01.06.2009 Pori<br />
kast. 26.02.2012 Köln<br />
Kai Lasse Menschel<br />
synt. 05.02.2011 Köln<br />
kast. 26.02.2012 Köln<br />
hautaan siunattu<br />
Karl-Heinz Pfeil<br />
s. 12.10.1948 Köln<br />
k. 29.10.2011 Köln<br />
Raija Pfeil (o.s. Mäkelä)<br />
s. 30.04.1950 Kotka<br />
k. 03.12.2011 Köln<br />
Ossian Yliselä<br />
s. 05.11.1926<br />
k. 23.01.2012 Hampuri<br />
Knud Wolf<br />
s. 25.05.1935 Berliini<br />
k. 06.02.2012 Frankfurt<br />
sieluni köhii<br />
vastatuulesta vilustuneena<br />
villasukat eivät enää auta<br />
tarvitsen ihmisen lämpöä<br />
elämä kohisee lehtisu<strong>on</strong>issa<br />
pulputtaa<br />
täyttää sydämen<br />
etsii tietä ulos<br />
talvesta turtana<br />
en muistanut miltä maistuu<br />
ilo<br />
Nimimerkki Katajanmarja<br />
Abschied<br />
Das Rufen einer neuen Zeit,<br />
in unserer Welt ein Hauch v<strong>on</strong> Ewigkeit.<br />
Den Blick gewandt nach neuen Welten<br />
drängt er zum Aufbruch.<br />
In Sicherheit sich wissend<br />
geht ein lebend Herz.<br />
Warum ängstlich bebend<br />
Spann auf die Segel<br />
und lass den Wind hinein!<br />
Das Ziel war stets gewiss,<br />
so wird es immer sein.<br />
dirk Bechthold<br />
kuva: M<strong>on</strong>ika Adamczyk<br />
32 |<br />
4 • 2012
Abschied vom „Paten<strong>on</strong>kel“ der finnischen Gemeinde Frankfurt<br />
Knud Wolf 1935-2012<br />
Fotos: Friedberg - Fotolia, privat<br />
Kenner wissen es, welche wichtige Rolle bei Entstehung und Wohlergehen<br />
der finnischen Gemeinden in Deutschland die deutschen Ehemänner<br />
und Freunde gespielt haben und spielen. V<strong>on</strong> solch einem treuen<br />
Freund im Hintergrund, Knud Wolf, musste die finnische Gemeinde in<br />
Frankfurt am 6.2.2012 Abschied nehmen.<br />
Der in Berlin im Jahre 1935 geborene Jurist war derjenige, mit dem ich in den 70er Jahren, am Küchentisch<br />
seiner Frankfurter Wohnung sitzend, bewirtet v<strong>on</strong> seiner liebevollen Frau Kaija, die Mustersatzung<br />
für die finnischen Gemeinden zusammengebastelt habe. Er war für die deutsche Vereinsk<strong>on</strong>formität<br />
zuständig, ich für die Verankerung in dem christlichen Auftrag einer Gemeinde. So wurde<br />
in Zusammenarbeit mit der EKD etwas ganz Neues für die Evangelische Kirche in Deutschland entwickelt:<br />
eine Arbeitsform innerhalb der deutschen Landeskirchen, betreut v<strong>on</strong> den Theologen der<br />
Evangelisch-Lutherischen Kirche Finnlands. Später blieb Knud mein juristischer Berater in einigen<br />
schwierigen Phasen des Gemeindelebens.<br />
Bis zu seinem Lebensende war er ein begeisterter Sportfan. Rugby spielte er selber. In Anlehnung an<br />
den finnischen Skilangläufer Eero Mäntyranta trägt sein Sohn den finnischen Vornamen Eero. Finnische<br />
Briefmarken waren seine zweite Leidenschaft. So wird er ein anerkannter Name unter Philatelisten<br />
in Finnland bleiben.<br />
Seine Lebensgeschichte wäre beinahe filmreif. Aus einer gutbürgerlichen katholischen Familie stammend<br />
hat er die Bombardierungen und Zerstörung Berlins hautnah erlebt, aber wie durch ein Wunder<br />
ist er unbeschadet durch den ganzen Krieg und durch die Vertreibung mit der ganzen 6-köpfigen<br />
Familie gekommen. Hunger und Knappheit blieben für ihn nicht unbekannt, Gottes Hilfe aber<br />
auch in den großen Nöten nicht.<br />
Durch die Ängste und Heimatlosigkeit als kleiner Junge hat er sich eine Neigung zu Geborgenheit und<br />
Treue angeeignet, die er bei seiner Ehefrau Kaija, bei seinen Geschwistern, bei seinem lebenslangen<br />
Arbeitgeber „Frankfurter Wertpapierbörse“ und bei der finnischen Gemeinde in Frankfurt fand.<br />
Nach einer schweren Krankheit wurde er seinem eigenen Wunsch gemäß im engsten Familienkreis<br />
beigesetzt.<br />
Dankbar nehmen wir, seine Freunde, Abschied vom „Paten<strong>on</strong>kel“ der finnischen Gemeinde Frankfurt.<br />
Risto Marttunen<br />
4 • 2012 | 33
60 Jahre eine Brücke nach Finnland<br />
Die Deutsch-Finnische Gesellschaft<br />
Foto: quayside - Fotolia<br />
Die Deutsch-Finnische Gesellschaft<br />
e.V. ist seit 60 Jahren<br />
in Deutschland präsent.<br />
Gegründet wurde<br />
sie 1952 in München<br />
v<strong>on</strong> einer kleinen<br />
Gruppe v<strong>on</strong> Finnland-Freunden.<br />
Die<br />
heutige Deutsch-Finnische<br />
Gesellschaft, die<br />
sog. Bundes-DFG, hat als<br />
Dachverband 87 Mitgliedsvereine,<br />
15 Landesvereine und 72<br />
Bezirksgruppen.<br />
Die DFG spielt eine zentrale Rolle bei der Aufrechterhaltung<br />
intensiver Beziehungen zwischen<br />
Deutschland und Finnland. Die ehrenamtlich tätigen<br />
Mitglieder organisieren K<strong>on</strong>zerte und Lesungen<br />
mit finnischen Künstlern, betreuen Schüler-<br />
und Jugendaustausche, unterstützen u. a. 68<br />
deutschfinnische Städtepartnerschaften und geben<br />
viermal jährlich die 40-seitige Deutsch-Finnische<br />
Rundschau heraus.<br />
Finnlands Kulturszene ist vielfältig und hochkarätig.<br />
Sie in Deutschland einem breiten Publikum<br />
vorzustellen, hat sich die Deutsch-Finnische Gesellschaft<br />
e.V. (DFG) zur Aufgabe gemacht. Dabei<br />
wird Wert darauf gelegt, insbes<strong>on</strong>dere jungen<br />
finnischen Musikern eine Möglichkeit zu geben,<br />
ihr Können am Anfang ihrer Karriere in Deutschland<br />
unter Beweis zu stellen. Das Kulturreferat<br />
der DFG betreut jährlich 8 bis 10 Tourneen finnischer<br />
Künstler oder Künstlergruppen mit insgesamt<br />
ca. 100 Veranstaltungen. Schwerpunkte der<br />
DFG-Kulturtourneen sind klassische und Folkk<strong>on</strong>zerte<br />
sowie Lesungen mit finnischen, ins Deutsche<br />
übersetzten, Autoren.<br />
Wussten Sie, dass…<br />
• die DFG heute mit ca. 10.000 Mitgliedern<br />
die drittgrößte deutschausländische<br />
Freundschaftsgesellschaft ist<br />
• das DFG-Kulturreferat in diesem Jahr 82<br />
K<strong>on</strong>zerte und Lesungen mit insgesamt<br />
acht finnischen Künstlern und Künstlergruppen<br />
organisiert<br />
• im Rahmen der Akti<strong>on</strong> „Eine Tasche<br />
voller Bücher“ bereits hunderte Bücher<br />
zum Thema Finnland an mehr als 30 öffentliche<br />
Bibliotheken gespendet wurden<br />
• die DFG auch als Verleger tätig ist und<br />
seit 1996 bereits 40 Bücher und 8 CDs<br />
herausgegeben oder finanziell unterstützt<br />
hat<br />
• 10.000 Adressen jugendlicher und erwachsener<br />
Briefpartner aus Deutschland<br />
und Finnland in Zeitraum v<strong>on</strong> 25<br />
Jahren vermittelt wurden<br />
• durch den DFG-Schüleraustausch im<br />
Jahr 2011 25 deutsche Schüler nach<br />
Finnland und 82 finnische Schüler nach<br />
Deutschland vermittelt wurden<br />
Quelle: Pressemappe der DFG<br />
Weitere Informati<strong>on</strong>en unter<br />
www.deutsch-finnische-gesellschaft.de<br />
und www.dfg-portal.de<br />
34 |<br />
4 • 2012