Kazakstan - Finpro
Kazakstan - Finpro
Kazakstan - Finpro
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Kazakstan</strong><br />
Helmikuu 2010
<strong>Kazakstan</strong> 2 (42)<br />
Sisällysluettelo<br />
Maaprofiili ........................................................................................................................... 4<br />
Maa ja väestö ................................................................................................. 4<br />
Infrastruktuuri ................................................................................................. 4<br />
Politiikka ja hallinto ......................................................................................... 4<br />
Talouden avaintiedot ...................................................................................... 5<br />
Liiketoiminta ........................................................................................................................ 5<br />
<strong>Kazakstan</strong>in vahvuudet ja heikkoudet ............................................................ 5<br />
Rahoitus ja takuut .......................................................................................... 6<br />
Finnvera .................................................................................... 6<br />
Teollisen yhteistyön rahasto Oy (Finnfund) ............................... 7<br />
Talous ................................................................................................................................. 7<br />
Makrotalous ................................................................................................... 7<br />
Bruttokansantuote ..................................................................... 8<br />
Työttömyys ................................................................................ 8<br />
Inflaatio ..................................................................................... 9<br />
Vaihtotase ................................................................................. 9<br />
Talouspolitiikka .............................................................................................. 9<br />
Kauppapolitiikka ........................................................................ 9<br />
Työvoima ..................................................................................................... 10<br />
Ulkomaankauppa .............................................................................................................. 10<br />
Kokonaiskauppa .......................................................................................... 10<br />
Kauppa Suomen kanssa .............................................................................. 13<br />
Ulkomaiset investoinnit ................................................................................ 15<br />
Investointiedut ......................................................................... 16<br />
Erityistalousalueet ja teknologiapuistot .................................... 16<br />
Suomalaiset investoinnit............................................................................... 17<br />
Rakentaminen, logistiikka ja koneiden valmistus ............................................................... 17<br />
Rakentaminen .............................................................................................. 17<br />
Logistiikka .................................................................................................... 19<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 3 (42)<br />
Kaivos-, metalli- ja koneenrakennusteollisuus .............................................. 20<br />
Kaivosteollisuus ...................................................................... 20<br />
Metallurgia ja metallituoteteollisuus ......................................... 22<br />
Koneenrakennus ..................................................................... 23<br />
Energia- ja metsäsektori ................................................................................................... 24<br />
Energiasektori .............................................................................................. 24<br />
Metsäsektori ................................................................................................. 25<br />
Metsätalous ............................................................................. 25<br />
Metsäteollisuus ....................................................................... 26<br />
Life Sciences ja elintarvikesektori ...................................................................................... 26<br />
Terveydenhuolto .......................................................................................... 26<br />
Terveydenhuoltoteknologia ..................................................... 27<br />
Lääkemarkkinat ....................................................................... 27<br />
Maatalous- ja elintarvikesektori .................................................................... 28<br />
Maatalous ............................................................................... 28<br />
Elintarvikesektori ..................................................................... 32<br />
Tieto- ja viestintätekniikka ................................................................................................. 33<br />
Lankapuhelinmarkkinat ................................................................................ 34<br />
Matkapuhelinmarkkinat ................................................................................ 35<br />
Internet ......................................................................................................... 36<br />
Tietoliikennelaitteet ...................................................................................... 36<br />
Teknologiapuistot ......................................................................................... 36<br />
Palvelusektori.................................................................................................................... 37<br />
Vähittäiskauppa ........................................................................................... 37<br />
Matkailu ....................................................................................................... 38<br />
Pankkisektori ................................................................................................ 39<br />
Tapakulttuuri ..................................................................................................................... 40<br />
Linkkejä ............................................................................................................................. 41<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 4 (42)<br />
Maaprofiili<br />
Maa ja väestö<br />
Pinta-ala: 2 724 900 neliökilometriä (9. suurin maa maailmassa)<br />
Luonnonvarat: öljy, kaasu, hiili, kulta, rauta ja muut metallit<br />
Naapurimaat: Venäjä, Turkmenistan, Uzbekistan, Kirgisia, Kiina<br />
Suurimmat kaupungit: Astana (pääkaupunki, 660 876 as.), Almaty (1,38 milj. as.),<br />
Karaganda (1,1 milj. as.), Shymkent (339 800 as.), Semipalatinsk (339 000 as.)<br />
Asukasluku: 15,6 miljoonaa (väestöstä asuu kaupungeissa 53,1 % ja maaseudulla<br />
46,9 %); väestötiheys 5,7 as./km2<br />
Etniset ryhmät: kazakit (59,2 %), venäläiset (25,6 %), ukrainalaiset (2,9 %), uzbekit<br />
(2,9 %) ja muut (arviolta 100 eri kansalaisuutta)<br />
Kielet: kazakki (virallinen, 52 %) ja venäjä (hallinnollinen)<br />
Uskonnot: sunnimuslimit ja ortodoksit<br />
Infrastruktuuri<br />
Puhelinsuuntanumerot: maakoodi: +8, Astana (3172), Almaty (3272),<br />
Matkapuhelinstandardit: GSM 900/1800, AMPS<br />
Sähköverkko: 220 V, 50 Hz<br />
Kiinteiden puhelinlinjojen tiheys: 23 % (vuoden 2009 maaliskuun lopussa)<br />
Matkapuhelintiheys: lähes 100 % (vuoden 2009 maaliskuun lopussa)<br />
Internet: 14,8 % vuoden 2008 lopussa (laajakaistatiheys noin 5 %).<br />
Tieverkosto: 84 000 km yleisiä päällystettyjä maanteitä (tiheys 30,9 km/1000 km2)<br />
Rautatieverkosto: 14 500 km, josta noin 4000 km sähköistetty (tiheys 5,5 km/1000<br />
km2)<br />
Lentokenttiä: Tärkeimmät Almaty ja Astana<br />
Satamat: Tärkeimmät satamat Kaspianmeren rannalla Aktau ja Bautino. Merkittävimmät<br />
jokisatamat Irtysh-joen rannalla Pavlodar, Ust-Kamenogorsk ja Semipalatinsk.<br />
Politiikka ja hallinto<br />
Virallinen nimi: <strong>Kazakstan</strong>in tasavalta, Kazak Respublikasy, Republic of Kazakhstan<br />
Valtiomuoto: tasavalta<br />
Valtion päämies: presidentti Nursultan Nazarbajev, v. 1991 alkaen<br />
Pääministeri: Karim Masimov, 10.1.2007 alkaen<br />
Tärkeimmät poliittiset puolueet: Maassa on kymmenen rekisteröityä poliitista puoluetta.<br />
Tärkein puolue on Nur Otan (”Isänmaan valo”). Tärkeimpiä oppositiopuolueita<br />
ovat Ak Zhol ja Kansallinen sosiaalidemokraattinen puolue (OSDP).<br />
Parlamentti: kaksikamarinen parlamentti (Kenges Zhogorku), joka koostuu alahuoneesta<br />
(Mažilis) ja ylähuoneesta eli senaatista.<br />
Hallitus: Hallituksessa on 17 ministeriä.<br />
Seuraavat vaalit: presidentinvaalit vuonna 2012<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 5 (42)<br />
Alue- ja paikallishallinto: 14 oblastia ja 86 kaupunkia, joista kahdella, Astana ja Almaty,<br />
on alueen status.<br />
Itsenäisyyspäivä: 16.12.<br />
Kansallispäivä: 25.10.<br />
Talouden avaintiedot<br />
Rahayksikkö: tenge (KZT) = 100 tyin<br />
Valuuttakurssi: 1 USD = 144,95 KZT; 1 EUR = 206,20 KZT (01/2010)<br />
BKT/capita: käyvin hinnoin 4 835 EUR; ostovoimakorjattuna 7 897 EUR (2009)<br />
Työttömyysaste: 7,5 % (2009, EIU)<br />
Inflaatio -3,6 % (2009, EIU)<br />
Tärkeimmät vientituotteet: öljy, metallit, kemikaalit, vilja, villa, hiili<br />
Tärkeimmät tuontituotteet: koneet ja laitteet, teollisuuden raaka-aineet<br />
Verotus: Henkilökohtainen tulovero on yhtenäinen 10 % ja ALV 12 %; yrityksen voittovero<br />
alennettiin vuoden 2009 alussa 20 prosenttiin (alenee 17,5 %:iin vuonna 2010<br />
ja 15 %:iin vuonna 2011).<br />
Liiketoiminta<br />
<strong>Kazakstan</strong>in vahvuudet ja heikkoudet<br />
Keski-Aasian maista <strong>Kazakstan</strong> tarjoaa ulkomaalaisille yrityksille parhaat toimintaedellytykset,<br />
joita WTO-jäsennyys toteuttuessaan tulee vielä parantamaan. Naapurimaihin<br />
verrattuna <strong>Kazakstan</strong>illa on läheisimmät suhteet länsimaihin.<br />
Markkinoiden<br />
positiivisia<br />
piirteitä<br />
Markkinoiden<br />
negatiivisia<br />
piirteitä<br />
öljy- ja kaasutuotannon laajeneminen ja vientimahdollisuuksien<br />
paraneminen<br />
tuotantorakenteen monipuolistamiseen tähtäävä teollisuuspolitiikka<br />
rikkaat luonnonvarat<br />
yritystoimintaan liittyvä lainsäädäntö IVY-maiden edistyneimpiä<br />
maantieteellinen asema mahdollistaa maan toimimisen siltana<br />
Venäjän ja Kiinan, Euroopan ja muiden Keski-Aasian tasavaltojen<br />
välillä<br />
lähestyvän WTO-jäsenyyden vuoksi lainsäädäntöä ja liiketoimintatapoja<br />
yhtenäistetään kansainvälisen käytännön mukaiseksi<br />
melko vakaa poliittinen tilanne<br />
talous riippuvainen öljysektorin tuloista ja maailmanmarkkinahinnoista<br />
viennin rakenne yksipuolinen, raaka-aineiden maailmanmarkkinahintojen<br />
muutokset vaikuttavat välittömästi <strong>Kazakstan</strong>in<br />
talouteen<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 6 (42)<br />
Potentiaalisia<br />
toimialoja<br />
lainsäädäntö, verotus- ja standardointimääräykset puutteellisia<br />
pankkien likviditeettiongelmat<br />
tullikäytäntö osittain epäjohdonmukainen<br />
kehittymätön infrastruktuuri<br />
tietyillä sektoreilla investointihankkeisiin voi liittyä sosiaalisia<br />
velvoitteita (työllistäminen) ja vaatimus hankkia osa laitteista ja<br />
tarvikkeista paikallisesti<br />
pinta-alaltaan laajan ja harvaan asutun maan tietoliikenteen<br />
nykyaikaistaminen suuri haaste lähivuosina – penetraatioaste<br />
vielä alhainen<br />
sähkövoimaloiden ja -verkon rakentaminen ja modernisointi<br />
(kulumisaste sektorilla 65-70 %)<br />
energiansäästö niin teollisuudessa kuin kotitalouksissakin<br />
finanssikriisistä huolimatta suuria hankkeita vireillä öljy-, kaasuja<br />
petrokemianteollisuudessa<br />
vesi- ja jätevesihuolto<br />
maatalouden kehittäminen prioriteettikohde hallituksen ohjelmissa,<br />
tuotannon tehostamiseksi tarvitaan lannoitteita, kasvinsuojeluaineita,<br />
kastelujärjestelmiä, nykyaikaisia koneita ja laitteita<br />
sadonkorjuuta, tuotteiden käsittelyä ja jatkojalostusta varten<br />
lähestyvän WTO-jäsenyyden vuoksi modernisointitarve suuri<br />
elintarvike- ja pakkausteollisuudessa – elintarvike- ja pakkausteknologia<br />
sekä pakkausmateriaalit joudutaan pääosin tuomaan<br />
ulkomailta<br />
terveydenhuollon kehittäminen prioriteettikohde vuosina 2009-<br />
2011; modernisointi vaatii sairaala- ja laboratoriolaitteiden sekä<br />
-kalusteiden tuontia<br />
talouskriisin hellittäessä rakennussektorilla vielä paljon potentiaalia<br />
Rahoitus ja takuut<br />
Finnvera<br />
Yritys voi saada rahoitusta tai pienentää vientiin ja kansainvälistymiseen liittyviä riskejään<br />
Finnveran takuiden ja lainojen avulla. Suomalaisille viejille ja suomalaista vientiä<br />
rahoittaville pankeille myönnetään vientitakuita Finnveran maakohtaisen takuupolitiikan<br />
mukaisesti. Vientitakuiden lisäksi Finnvera tarjoaa kansainvälistymiseen ja investointeihin<br />
liittyviä takauksia ja lainoja.<br />
Vientitakuun hinta määräytyy vientimaan maaluokan (0-7, joista 7 korkein maariski),<br />
takuun maksuajan sekä Finnveran ostajasta / takaajasta tekemän riskiarvion perus-<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 7 (42)<br />
teella. Maakohtaiset tiedot vientitakuista löytyvät Finnveran internet-sivuilta:<br />
www.finnvera.fi.<br />
Finnvera luokittelee <strong>Kazakstan</strong>in kohtalaisen maksukyvyn maaksi (maaluokka 4/7).<br />
Vientitakuiden myöntämistä harkitaan remburssiehtoisissa vientikaupoissa tai pankin<br />
ostajan puolesta antamalla takauksella viiteen vuoteen asti. Luottoriskitakuulla voidaan<br />
kattaa viejän ostajalle myöntämään maksuaikaan liittyvää riskiä 50%:iin asti<br />
kaupan arvosta. Ostajalle järjestettyyn rahoitukseen liittyvää riskiä voidaan kattaa ostajaluottotakuulla<br />
seitsemään vuoteen asti. Lisäksi valtion maksuriskin hyväksymistä<br />
voidaan harkita kymmeneen vuoteen asti. Lisätietoja: Finnvera/aluepäällikkö Rami<br />
Karimeri, puh. 0204 60 7356, sähköposti rami.karimeri@finnvera.fi<br />
Teollisen yhteistyön rahasto Oy (Finnfund)<br />
Talous<br />
Finnfund on suomalainen kehitysrahoitusyhtiö, joka tarjoaa pitkäaikaisia investointilainoja<br />
ja riskipääomaa yksityisten yritysten hankkeisiin kehitysmaissa ja Venäjällä.<br />
Finnfundin rahoitusinstrumentteja ovat osakepääomasijoitus, investointilaina ja välirahoitus<br />
tai näiden yhdistelmät. Rahoitusmuodosta riippumatta Finnfund on mukana<br />
hankkeissa vähemmistösijoittajana. Finnfund investoi ensisijaisesti suomalaisten yritysten<br />
tai niiden yhteistyökumppaneiden kohteisiin, mutta rahoittaa myös hankkeita,<br />
joissa käytetään suomalaista teknologiaa tai osaamista, parannetaan merkittävästi<br />
ympäristön tilaa tai tuetaan kohdemaan taloudellista ja sosiaalista kehitystä.<br />
Useimmat Finnfundin investoinneista ovat teollisia hankkeita, mutta rahoitettavien<br />
kohteiden joukossa on myös muita toimialoja kuten energiantuotantoa, metsätaloutta,<br />
tietoliikennettä ja terveydenhuoltoa. Rahoitettavan hankkeen tulee olla kannattava ja<br />
sillä tulee olla myönteisiä kehitysvaikutuksia kohdealueella. Finnfundin rahoitus ei ole<br />
sidottu Suomesta tehtäviin hankintoihin. Finnfundin yhteydessä toimii myös ulkoasiainministeriön<br />
rahoittama liikekumppanuusohjelma, Finnpartnership, joka tarjoaa<br />
neuvontapalveluja ja liike-kumppanuustukea suomalaisyritysten hankkeisiin kehitysmaissa<br />
(www.finnpartnership.fi). Lisätietoja: investointijohtaja Helena Arlander, puh.<br />
(09) 3484 3355, sähköposti helena.arlander@finnfund.fi; www.finnfund.fi<br />
Makrotalous<br />
Tärkeimmät talousluvut<br />
2006 2007 2008 2009a 2010e 2011e<br />
BKT ( mrd. €) 64,51 76,61 91,45 73,83 86,51 100,00<br />
BKT, muutos (%) 10,6 8,9 3,2 -1,8 2,6 3,9<br />
Yksityinen kulutus, muutos (%) 15,2 9,7 7,8 -3,6 2,7 4,4<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 8 (42)<br />
Investoinnit kiinteään pääomaan,<br />
muutos (%)<br />
24,0 18,6 5,0 0,5 3,0 7,7<br />
Kuluttajahintojen muutos (%) 8,6 10,8 7,1 7,3 6,6 6,0<br />
Työttömyysaste (%) 7,8 7,3 6,6 7,5 7,2 6,9<br />
Vaihtotase (% BKT:stä) -2,0 -8,2 7,0 -1,7 -1,5 0,8<br />
Vaihtokurssi tenge / 1USD 126,09 122,55 120,58 147,52 144,95 143,27<br />
Valuutttakurssi tenge/ 1 EUR 158,33 167,73 177,25 205,87 206,20 200,22<br />
Lähde: EIU, 01/2010; a=arvio, e=ennuste<br />
Bruttokansantuote<br />
Lähde: KazStat<br />
<strong>Kazakstan</strong>in entinen pääkaupunki, Almaty, tuottaa runsaan viidesosan <strong>Kazakstan</strong>in<br />
bruttokansantuotteesta. Maan talouden kannalta merkittäviä alueita ovat myös öljyllä<br />
vaurastuneet Atyraun ja Mangistaun alueeet sekä nykyinen pääkaupunki Astana.<br />
Työttömyys<br />
Työttömyys on <strong>Kazakstan</strong>issa laskenut tasaisesti viimeisten kahden vuoden aikana ja<br />
työttömyysaste on alhaisin Keski-Aasian alueella. Paikallisen työvoimaministeriön<br />
mukaan vuoden 2009 kolmannella neljänneksellä työttömiä oli 6,3 prosenttia työvoimasta.<br />
Eniten työttömiä oli Almatyssa ja Mangistauskajan alueella, vähiten Atirauskajan<br />
ja Kostanaiskajan alueilla. Vuoden 2010 tammikuussa <strong>Kazakstan</strong>in varapääministeri<br />
Yerbol Orynbayev ennusti työttömyyden tänä vuonna pysyvän 6-6,1 prosentin rajoissa.<br />
EIU:n työttömyysennuste on 7,2 prosenttia.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 9 (42)<br />
Inflaatio<br />
Keskimääräinen inflaatio oli vuonna 2009 EIU:n mukaan 7,3 prosenttia. Vuonna 2009<br />
talouskasvun heikkeneminen, kotimaisen kysynnän lasku sekä hyödykkeiden alhaisemmat<br />
hinnat auttoivat pitämään inflaatiota kurissa. EIU ennusti tammikuussa, että<br />
inflaatio hidastuu 6,6 prosenttiin vuonna 2010.<br />
Vaihtotase<br />
Vaihtotase kääntyi alijäämäiseksi vuonna 2005 ja vaje on sen jälkeen vuosi vuodelta<br />
kasvanut. Vajeen aiheuttaja ei ole ulkomaankaupan epätasapaino, kuten useimmissa<br />
muissa IVY-maissa, vaan palvelutaseen vaje. Palvelutaseen alijäämäisyyteen vaikuttaa<br />
erityisesti tarve käyttää ulkomaisia palveluja geologisissa tutkimuksissa ja öljyteollisuuteen<br />
liittyvässä konsultoinnissa. Lisäksi rakennus- ja kuljetuspalvelujen tuonti on<br />
vuosi vuodelta kasvanut. Vuonna 2007 vaihtotaseen vaje oli 8,2 miljardia dollaria, kun<br />
se vuotta aikaisemmin oli vain 1,8 miljardia dollaria. Vuoden 2007 aikana palvelutaseen<br />
vaje kasvoi 67 prosenttia edellisvuodesta, mutta samanaikaisesti myös kauppataseen<br />
ylijäämä supistui viennin kasvettua vain 8 prosenttia, mutta tuonnin peräti 35<br />
prosenttia. Vaihtotaseen vaje bruttokansantuotteesta nousi ennätykselliseen 7,8 prosenttiin<br />
edellisvuoden 2,5 prosentista.<br />
Öljytulojen kasvun ja toisaalta tuontikysynnän heikkenemisen vuoksi kauppatasetilanne<br />
parani vuonna 2008 merkittävästi, minkä ansiosta myös vaihtotase jäi odotusten<br />
mukaan ylijäämäiseksi. Vuonna 2009 vientitulot vähenevät raaka-aineiden maailmanmarkkinahintojen<br />
laskun sekä yleensäkin ulkomaisen kysynnän heikkenemisen<br />
vuoksi, minkä seurauksena vaihtotase kääntyy jälleen alijäämäiseksi arvioidun vajeen<br />
ollessa 2,4 prosenttia bruttokansantuotteesta. Tuontikin supistuu yksityisen kulutuksen<br />
ja investointien vähetessä lainansaantivaikeuksien vuoksi, mutta vähäisemmässä<br />
määrin kuin vienti. Vaje ei <strong>Kazakstan</strong>in talouden kannalta ole kuitenkaan hälyttävä,<br />
sillä se saadaan helposti katettua suorilla ulkomaisilla investoinneilla, joita odotetaan<br />
tulevan mm. valtavan Kashaganin öljyesiintymän kehittämiseen vuosikymmenen viimeisinä<br />
vuosina.<br />
Talouspolitiikka<br />
Kauppapolitiikka<br />
<strong>Kazakstan</strong> kuuluu 10 muun entisen neuvostotasavallan kanssa Itsenäisten Valtioiden<br />
Yhteisöön - IVYyn (CIS-Commonwealth of Independent States).<br />
<strong>Kazakstan</strong> kuuluu vuonna 1994 perustettuun Keski-Aasian yhteistyöjärjestöön<br />
(Central Asian Cooperation Organisation – CACO), johon kuuluvat myös Kirgisia,<br />
Tadzhikistan ja Uzbekistan sekä taloudelliseen yhteistyöjärjestöön ECOon<br />
(Economic Cooperation Organization), jonka jäseniä ovat myös Afganistan, Azerbaidžan,<br />
Iran, Kirgisia, Pakistan, Tadžikistan, Turkmenistan, Turkki ja Uzbekistan.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 10 (42)<br />
Työvoima<br />
Kumpikaan järjestö ei ole onnistunut edistämään kovinkaan merkittävästi maiden<br />
välistä kauppaa.<br />
<strong>Kazakstan</strong> kuuluu Euraasian talousyhteisöön (engl. lyhenne EurAsEC), jonka jäseniä<br />
ovat myös Venäjä, Valko-Venäjä, Kirgistan, Tadzhikistan ja Uzbekistan.<br />
Moldova, Ukraina ja Armenia ovat tarkkailijajäseninä yhteisössä.<br />
6.10.2007 Venäjän, Valko-Venäjän ja <strong>Kazakstan</strong>in presidentit allekirjoittivat<br />
Dushanbessa joukon asiakirjoja koskien tulliliiton perustamista maiden välille EurAsECin<br />
puitteissa. Sopimuksen tullessa voimaan tullimaksut ja tullimuodollisuudet<br />
maiden välillä yksinkertaistuvat. Nazarbajev uskoo tulliliiton voivan toteutua<br />
vuoden 2010 alussa, kun alkuperäinen tavoite oli vuosi 2011.<br />
EU:n ja <strong>Kazakstan</strong>in kahdenväliset suhteet on määritelty kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa<br />
(PCA), joka tuli voimaan vuonna 1999.<br />
<strong>Kazakstan</strong> on käynyt neuvotteluja WTO-jäsenyydestä vuodesta 1996 alkaen. Kesäkuussa<br />
2009 ilmoitettiin, että <strong>Kazakstan</strong>, Venäjä ja Valko-Venäjä hakevat<br />
WTO-jäsenyyttä yhdessä tulliunionin puitteissa.<br />
Noin 8,5 miljoonan hengen työvoimasta teollisuus ja rakennussektori työllistivät 18,1<br />
prosenttia, maatalous 32,9 prosenttia ja palvelualat 49 prosenttia.<br />
Vuoden 2009 joulukuussa keskimääräinen kuukausipalkka oli 82 779 tengeä (403 euroa).<br />
Koko vuonna 2009 keskipalkka oli 67529,50 tengeä (329 euroa).<br />
Palkkaerot ovat suuria myös alueellisesti. Parhaiten palkattuja ovat rahoitussektorilla<br />
toimivien yritysten työntekijät, joiden palkka oli 2,3-kertainen maan keskipalkkaan<br />
nähden. Teollisuudessa parhaiten palkattuja ovat kaivannais- sekä tupakkateollisuuden<br />
työntekijät. Palkkaeroa selittää ulkomaisten yritysten suuri omistusosuus mainituilla<br />
sektoreilla. Keskimääräistä heikommin palkattuja ovat maatalouden, terveydenhuollon,<br />
opetustoimen ja vähittäiskaupan työntekijät.<br />
Ulkomaankauppa<br />
Kokonaiskauppa<br />
Vuoden 2009 tammi-kesäkuussa ulkomaankaupan arvo oli 30,4 mrd.USD.<br />
Vuoden 2009 tammi-toukokuussa vienti supistui 50,4 prosenttia ja tuonti 20,8<br />
prosenttia edellisvuoden vertailujaksosta.<br />
Merkittävimmät kauppakumpanit vuoden 2009 tammi-kesäkuussa olivat Venäjä<br />
(18,1 %) ja Kiina (14,1 %).<br />
Vuoden 2009 tammi-kesäkuussa viennin arvo oli 17,2 mrd. USD ja vienti supistui<br />
noin 50 prosenttia edellisvuoden vertailujaksosta (35,1 mrd. USD).<br />
Vuoden 2009 tammi-kesäkuussa tuonnin arvo oli 13,2 mrd. USD (17,1 mrd<br />
USD edellisvuoden vertailujaksossa).<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 11 (42)<br />
Lähteet: <strong>Kazakstan</strong>in tilastovirasto, EIU forecasts 7/2009<br />
Ulkomaankaupan kehitys 2006-2008, ennuste 2009-2010 (mrd. USD)<br />
2006 2007 2008 2009e 2010e<br />
Vienti 38,8 48,3 72,0 40.6 45,8<br />
Tuonti 24,1 33,2 38,5 24,2 28,8<br />
Tase 14,6 15,1 33,5 16,4 17,0<br />
Lähteet: <strong>Kazakstan</strong>in tilastovirasto, EIU Forecasts 7/2009<br />
Lähde: KazStat<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 12 (42)<br />
Lähteet: KazStat<br />
Merkittävin tuoteryhmä tuonnissa <strong>Kazakstan</strong>iin ovat erilaiset koneet ja laitteet sekä<br />
henkilö- ja kuorma-autot. <strong>Kazakstan</strong>iin tuodaan myös mm. lihaa, teetä, kasviöljyä, sokeria<br />
ja makeisia, alkoholijuomia, tupakkatuotteita, öljytuotteita, maakaasua, sähköä,<br />
lääkkeitä, räjähdysaineita, autonrenkaita, mustametallituotteita, huonekaluja. Karkeasti<br />
voidaan sanoa, että <strong>Kazakstan</strong> ostaa polttoaineensa, öljynsä ja metallituotteensa<br />
IVY-maista, koneet, lääkkeet, vaatteet ja elintarvikkeet länsimaista, rakennuskoneet<br />
ja -materiaalit ja rakennusalan palvelut Turkista sekä kaivosteollisuuden koneet Kanadasta.<br />
Ulkomaankauppa maittain<br />
Vuonna 2008 tärkeimpiä vientimaita olivat Italia, Sveitsi, Kiina ja Venäjä<br />
Vuonna 2008 merkittävimpiä tuojia olivat Venäjä, Kiina, Saksa ja Yhdysvallat<br />
EU-maiden merkitys <strong>Kazakstan</strong>in ulkomaankaupassa on vuosi vuodelta kasvanut<br />
ja IVY-maiden vastaavasti pienentynyt<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 13 (42)<br />
Kauppa Suomen kanssa<br />
Lähde: KazStat<br />
<strong>Kazakstan</strong> on Suomen toiseksi tärkein tuontimaa IVY-alueella Venäjän jälkeen <strong>Kazakstan</strong><br />
on IVY-alueella Suomen kolmanneksi tärkein vientimaa Venäjän ja Ukrainan<br />
jälkeen ja toiseksi tärkein tuontimaa Venäjän jälkeen.<br />
Suomen <strong>Kazakstan</strong>in kauppa v. 2006-2009 (I-XI),<br />
miljoonaa EUR<br />
600,0<br />
500,0<br />
400,0<br />
300,0<br />
200,0<br />
100,0<br />
0,0<br />
-100,0<br />
2006 2007 2008 2009 (I-XI)<br />
-200,0<br />
vienti tuonti tase<br />
Lähde: Tullihallitus, 02/2010<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 14 (42)<br />
Suomen <strong>Kazakstan</strong>in-viennin rakenne v. 2009 (I-XI)<br />
Elintarvikkeet ja<br />
elävät eläimet;<br />
0,83 %<br />
Erinäiset valmiit<br />
tavarat; 2,43 %<br />
Juomat ja<br />
tupakka; 0,07 %<br />
Raaka- ja<br />
polttoaineet; 0,05<br />
%<br />
Poltto- ja<br />
voiteluaineet,<br />
sähkövirta; 7,01 %<br />
Kemialliset aineet<br />
ja tuotteet; 8,81 %<br />
Valmistetut<br />
tavarat; 7,61 %<br />
Koneet, laitteet ja<br />
kuljetusväl.; 73,20<br />
%<br />
Lähde: Tullihallitus, 02/2010<br />
Suomen <strong>Kazakstan</strong>in-tuonnin rakenne v. 2009 (I-XI)<br />
Valmistetut tavarat<br />
1,73 %<br />
Kemialliset aineet ja<br />
tuotteet<br />
0,97 %<br />
Erinäiset valmiit<br />
tavarat<br />
0,10 %<br />
Koneet, laitteet ja<br />
Elintarvikkeet ja kuljetusväl.<br />
elävät eläimet 0,16 %<br />
0,43 %<br />
Raaka-ja<br />
polttoaineet<br />
1,03 %<br />
Poltto- ja<br />
voiteluaineet,<br />
sähkövirta<br />
96 %<br />
Lähde: Tullihallitus, 02/2010<br />
Suomen 10 tärkeintä vientituotetta <strong>Kazakstan</strong>iin vuonna 2009 (I-XI)<br />
SITC-nimike<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi<br />
Milj.<br />
e<br />
Osuus<br />
%<br />
Muutos<br />
%<br />
1 76 Puhelin-,radio-,tv- yms. laitteet 78,9 33,8 -29<br />
2 72 Eri toimialojen erikoiskoneet 48,7 20,8 -52<br />
3 78 Moottoriajoneuvot 25,9 11,1 8<br />
4 33 Kivennäisöljyt ja kivennäisöljytuotteet 16,4 7,0 -26
<strong>Kazakstan</strong> 15 (42)<br />
Ulkomaiset investoinnit<br />
5 64 Paperi ja pahvi sekä tuotteet niistä 10,7 4,6 -20<br />
6 74 Yleiskäyttöiset teollisuuden koneet ja laitteet 7,8 3,3 -37<br />
7 54 Lääkevalmisteet ja farmaseuttiset tuotteet 7,6 3,3 32<br />
8 77 Muut sähkökoneet ja -laitteet 5,1 2,2 -75<br />
9 59 Erinäiset kemialliset tuotteet 3,6 1,5 -32<br />
10 53 Väri- ja parkitusaineet 3,4 1,4 6<br />
10 tärkeintä yhteensä 208,1 89,0 -35<br />
Koko vienti 233,8 100,0 -38<br />
Lähde: Tullihallitus, 02/2010<br />
Suomen 10 tärkeintä tuontituotetta <strong>Kazakstan</strong>ista vuonna 2009 (I-XI)<br />
SITC-nimike Milj. e Osuus %<br />
Muutos<br />
%<br />
1 33 Kivennäisöljyt ja kivennäisöljytuotteet 237,4 89,3 -43<br />
2 34 Kaasut 15,5 5,8 -30<br />
3 62 Kumituotteet 3,2 1,2 175519<br />
4 28 Malmit ja metalliromu 2,7 1,0 -91<br />
5 51 Orgaaniset kemialliset aineet 2,4 0,9 127<br />
6 67 Rauta ja teräs 1,3 0,5 -70<br />
7 32 Kivihiili, koksi, briketit yms. 1,1 0,4 -63<br />
8 04 Vilja ja viljatuotteet 1,1 0,4 -19<br />
9 72 Eri toimialojen erikoiskoneet 0,4 0,1 1801<br />
10 89 Muut valmiit tavarat 0,3 0,1 4415<br />
10 tärkeintä yhteensä 265,6 99,9 -44<br />
Koko tuonti 265,8 100,0 -45<br />
Lähde: Tullihallitus, 02/2010<br />
Vuonna 2008 <strong>Kazakstan</strong>iin tehtiin suoria ulkomaisia investointeja 4,2 miljardin<br />
dollarin arvosta<br />
Vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä suoria investointeja tehtiin 380<br />
miljoonan dollarin arvosta, joka oli noin kolmannes edellisvuoden vastaavan<br />
ajankohdan tasosta<br />
Merkittävimpiä ulkomaisia investoijamaita <strong>Kazakstan</strong>issa ovat Venäjä ja Yhdysvallat,<br />
jotka ovat tehneet suuria sijoituksia pääasiassa öljy- ja kaasusektorille.<br />
Lähivuosina suoria ulkomaisia investointeja uskotaan tulevan aikaisempaa enemmän<br />
valmistavaan teollisuuteen. Tähän suuntaan ohjaa myös valtion vuosille 2003-2015<br />
ajoittuva teollisen ja innovatiivisen kehityksen strategia, jonka puitteissa pyritään kehittämään<br />
öljy- ja kaasuteollisuuden ulkopuolisia tuotannonaloja. Hallituksen asettamia<br />
prioriteettialoja ovat infrastruktuuri, maatalous, kevyt teollisuus, asuinrakennus- ja<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 16 (42)<br />
rakennusmateriaalituotanto, sosiaalisektorin hankkeet, matkailu sekä pääkaupungin<br />
ja Almatyn kehittämishankkeet.<br />
Suurin osa ulkomaisista investoinneista on tehty maassa jo toimiviin yhteisyrityksiin,<br />
joista valtaosa on Almatyssa ja Astanassa. Voimakas painottuminen kyseisiin kahteen<br />
metropoliin johtuu ulkomaankaupan keskittymisestä niihin. Almatyn osuus <strong>Kazakstan</strong>in<br />
tuonnista on noin kolmannes ja Astanan noin 10 prosenttia. Yhteisyrityksiä<br />
on perustettu myös Länsi-<strong>Kazakstan</strong>issa sijaitsevalle Atyraun öljyalueelle, hiili- ja terästeollisuuden<br />
keskukseen Karagandaan sekä Itä-<strong>Kazakstan</strong>in alueelle.<br />
Suurimmat esteet ulkomaalaisille investoinnile <strong>Kazakstan</strong>iin ovat: suhteellisen pieni<br />
väestö (16 miljoonaa ihmistä, joista noin 40 % asuu maaseudulla), <strong>Kazakstan</strong>in kokonaiskaupan<br />
pieni osuus maailmankaupasta, kehittymätön liikenne-ja logistiikkainfrastruktuuri<br />
ja korruptio.<br />
Investointiedut<br />
Vuonna 2003 hyväksytyn investointilain mukaan ulkomaisille investoijille myönnetään<br />
mm. vapautus tuontitulleista tuotaessa maahan koneita ja laitteita sekä niiden osia investointihankkeeseen.<br />
Tukea haetaan <strong>Kazakstan</strong>in teollisuus- ja kauppaministeriössä<br />
toimivasta investointikomiteasta. Tullialennus on voimassa sopimuksen ajan, kuitenkin<br />
enintään viisi vuotta.<br />
Lisäksi valtio ja aluehallinnot voivat antaa investoijalle korvauksetta määräaikaiseen<br />
käyttöön tontteja, rakennuksia, koneita ja laitteita, atk-laitteita, kuljetusvälineitä (pois<br />
lukien henkilöautot) yms.<br />
Ehtona etujen saamiselle on investointien tekeminen hallituksen nimeämille prioriteettialoille,<br />
joita ovat maatalous, valmistusteollisuus (elintarvike- ja tekstiiliteollisuus,<br />
puunjalostus, sellu- ja paperiteollisuus, kemianteollisuus, kumi- ja muoviteollisuus, eimetallisten<br />
kivennäisaineiden tuotanto, metallituote- ja koneenrakennusteollisuus,<br />
sähkölaitteiden tuotanto), kuljetussektori, matkailu ja asuntojen vuokraus.<br />
Erityistalousalueet ja teknologiapuistot<br />
<strong>Kazakstan</strong>issa toimivat tällä hetkellä seuraavat erikoistalousalueet:<br />
Astana New City SEZ<br />
Aktaun satama (Aktau Seaport) Mangistaun alueella<br />
Alatau IT City Almatyn lähellä<br />
Ontustik Etelä-<strong>Kazakstan</strong>issa (tekstiiliteollisuus)<br />
Kansallinen teollinen petrokemian teknologiapuisto Atyraun alueella<br />
Erikoistalousalueille investoivat saavat valtion takuun investoinnilleen sekä erilaisia<br />
tulli- ja veroetuja. Yritysten rekisteröinti alueille on yksinkertaisempaa kuin muualla<br />
maassa ja työlainsäädäntö joustavampaa. Erityistalousalueiden tavoitteena on saada<br />
houkuteltua maahan ulkomaisia investoijia, jotka tuovat mukaan uusinta teknologiaa.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 17 (42)<br />
Innovaatio- ja teknologisen kehityksen edistämiseksi <strong>Kazakstan</strong>iin on perustettu länsimaisen<br />
mallin mukaan myös teknologia- ja teollisuuspuistoja ja yrityshautomoita,<br />
jonne houkutellaan yrityksiä mm. veroeduin. Kuten erityistalousalueillakin, myös teknologia-<br />
ja teollisuuspuistoissa myönnetään erilaisia etuja vientikelpoisia korkeateknologiatuotteita<br />
kehittäville koti- ja ulkomaisille investoijille.<br />
<strong>Kazakstan</strong>issa toimii tällä hetkellä jo yli 40 yrityshautomovyöhykettä, jotka perustuvat<br />
klusterimalliin. Klustereita on perustettu mm. petrokemianteollisuuteen, öljyteollisuuden<br />
konetuotantoon, elintarviketeollisuuteen, matkailualalle, rakennusmateriaaliteollisuuteen<br />
sekä kuljetus- ja metallurgiasektoreille.<br />
Suomalaiset investoinnit<br />
Suomen investoinnit <strong>Kazakstan</strong>iin ovat toistaiseksi olleet vähäisiä. Maassa toimii<br />
edustuston tms. kautta lukuisia suomalaisia yrityksiä, kuten Metso Minerals, Outotec,<br />
Ruukki, Normet, Saint-Gobain Isover, Telia Sonera, Sandvik Tamrock, Arena Nordic<br />
Grain, Canon, Larox, Nokian Renkaat. Nokian Renkaat on mukana yhteisyrityksessä<br />
(Ordabasy-Nokian Tyres), joka rakentaa rengastehdasta Astanaan. Vuonna 2009<br />
Honkarakenne avasi edustuston Almatyyn.<br />
Suomen ja <strong>Kazakstan</strong>in välillä on allekirjoitettu investointisuojasopimus tammikuussa<br />
2007. Sopimus tuloveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi ja veron<br />
kiertämisen estämiseksi tehtiin maaliskuussa 2009.<br />
Rakentaminen, logistiikka ja koneiden valmistus<br />
Rakentaminen<br />
Rakennussektori on viime vuosina hyötynyt öljy- ja kaasuteollisuuden nopeasta kehityksestä<br />
ja sektorin tuotanto kasvoi kuluvan vuosikymmenen alkupuolella yli 30 prosentin<br />
vuosivauhdilla. Finanssikriisi ja lainojen saantivaikeudet ovat kuitenkin nopeasti<br />
romahduttaneet rakennustuotannon. Vuonna 2008 koko rakennustuotanto kasvoi vain<br />
1,9 prosenttia 1 785 miljardiin tengeen. Asuinrakennustuotanto kasvoi keskimäärin<br />
2,3 prosenttia edellisvuodesta. Joulukuun alussa hallitus ilmoitti osoittavansa Samruk-<br />
Kazyna -rahastosta kolme miljardia dollaria rakennussektorin yritysten tukemiseen.<br />
Pankeille puolestaan annetaan neljä miljardia dollaria, jotta ne voivat myöntää väestölle<br />
asuntolainoja kohtuullisilla koroilla.<br />
Valtion tukitoimista huolimatta rakennustuotanto supistui 10,9 prosenttia vuoden 2009<br />
ensimmäisellä puolikkaalla. Alueelliset erot olivat kuitenkin suuria. Eniten rakennustoiminta<br />
hiipui Almatyssa ja Astanassa. Finanssikriisin vuoksi rakennustoiminta painottuu<br />
<strong>Kazakstan</strong>issa ainakin kuluvana vuonna infrastruktuurihankkeisiin, jotka liittyvät<br />
öljy- ja kaasukenttien kehittämiseen sekä maanteiden, lentokenttien, voimalaitosten<br />
ja sähköverkkojen rakentamiseen ja modernisointiin. Tosin monia merkittäviä ra-<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 18 (42)<br />
kennushankkeita joudutaan lykkäämään vuosilla eteenpäin öljy-yhtiöiden vientitulojen<br />
romahdettua. Tällainen hanke on mm. ydinvoimalan rakentaminen Aktauhun.<br />
Asuinrakennustuotanto on kasvanut lähes 30 prosentin vuosivauhtia jo useana vuonna<br />
peräkkäin. Vuonna 2007 uutta asuintilaa otettiin käyttöön 6,7 miljoonaa m2, jossa<br />
oli kasvua 29,4 prosenttia edellisvuodesta. Finanssikriisin vuoksi asuinrakennustuotanto<br />
hidastui vuoden 2008 viimeisinä kuukausina niin, että asuinalaa otettiin koko<br />
vuonna käyttöön vain hieman enemmän kuin vuonna 2007, eli 6,8 miljoonaa m2.<br />
Asuinrakennustuotanto kasvoi 6 prosenttia edellisvuoden tasosta vuoden 2009 ensimmäisellä<br />
puolikkaallakin. Eniten uutta asuintilaa valmistui Astanassa (27,3 % kaikista)<br />
ja Almatyssa (15,2 %).<br />
Joulukuussa 2008 pääministeri Karim Masimov julkisti ohjelman, jonka tavoitteena on<br />
tukea asuinrakennustuotantoa hyvinvointirahasto Samruk-Kazynan kautta. Rahaston<br />
tuella osa valmiista asunnoista myydään väestölle 15 vuoden laina-ajalla ja 10,5 prosentin<br />
korolla. Lisäksi asuinrakennustuotannon tukemiseksi on käynnistetty ohjelma,<br />
jonka puitteissa myönnetään hypoteekkilainoja 10,5-12,5 prosentin vuosikorolla.<br />
Edulliset kaupunkiasunnot on tarkoitus rakentaa Almatyn pientuloisten asuntoongelmien<br />
ratkaisemiseksi. Aikeesta kertoi Almatyn kaupunginjohtaja helmikuun 2010<br />
alussa.<br />
Rakennuskustannukset ovat <strong>Kazakstan</strong>issa keskimäärin korkeammat kuin useimmissa<br />
muissa IVY-maissa. Suurin syy on kotimaisen rakennusmateriaaliteollisuuden<br />
heikko taso ja suppea valikoima, minkä vuoksi suuri osa materiaaleista joudutaan<br />
tuomaan ulkomailta. Maan syrjäisen sijainnin vuoksi rakennusmateriaalikustannuksia<br />
nostavat myös korkeat kuljetuskulut.<br />
Asuinrakennussektorilla merkittävimpiin rakentajiin kuuluu BI-Group, jonka hankkeista<br />
suurin osa on Astanassa (osuus pääkaupungin asuinrakennusmarkkinoista 18 %).<br />
Toiseksi suurin asuinrakennussektorilla toimiva yritys on Kulager, joka sekin rakentaa<br />
pääasiassa Astanassa. Seuraavaksi suurimpia ovat almatylaiset KUAT, Bazis-A ja<br />
Elitstroi, jotka rakentavat eliittiasuintalojen ohella myös toimisto- ja liiketiloja. Kyseiset<br />
firmat rakentavat kokonaisia lähiöitä, joiden kohderyhmänä on kasvava keskiluokka.<br />
Liiketilojen rakentaminen on hidastunut finanssikriisin vuoksi. Sekä liiketilojen myynti<br />
että vuokraaminen on selvästi vähentynyt, minkä vuoksi tiloja on nyt jo tyhjillään. Liikekiinteistöjen<br />
hinnat ovat laskeneet nopeammin kuin millään muulla segmentillä. Taloustilanteen<br />
parantuessa ja väestön ostovoiman vahvistuessa liiketilojen rakentaminen<br />
on kuitenkin yksi kiinnostavimmista investointikohteista.<br />
<strong>Kazakstan</strong>issa on noin 500 rakennusmateriaaleja valmistavaa yritystä, joista noin 30<br />
on suuria, satakunta keskisuuria ja loput pienyrityksiä. Yritykset tuottavat mm. sementtiä,<br />
tiiliä, puisia ovia ja ikkunoita, teräsovia, eristemateriaaleja, vesieristeitä sekä<br />
joitakin kattomateriaaleja. Teollisuudenalan ongelmana on laitekannan vanhentunei-<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 19 (42)<br />
suus, suurin osa konekannasta on peräisin Neuvostoliiton ajoilta. Myös alan koulutuksessa<br />
on toivomisen varaa. Rakennusmateriaalien tuotantoon liittyvää koulutusta<br />
annetaan parissakymmenessä yliopistossa, mutta opetus on yleisluontoista, eikä vastaa<br />
nykyajan vaatimuksia.<br />
Rakennusmateriaaleja ja -tarvikkeita tuodaan pääasiassa Turkista, Kiinasta ja Saksasta.<br />
Eniten kysyntää on korkealaatuisilla tuontituotteilla ja -materiaaleilla, joita käytetään<br />
huoneistojen viimeistelyyn: tapetit ja muut seinäpäällysteet, kattomateriaalit,<br />
nykyaikaiset ovet ja ikkunat, keittiö- ja kylpyhuonekalusteet, LVI- ja sähkötarvikkeet,<br />
helat sekä erilaiset DIY-tuotteet. Tuonnin hillitsemiseksi ja rakennusmateriaalikustannusten<br />
alentamiseksi hallitus panostaa tällä hetkellä voimakkaasti kotimaisen rakennusmateriaalituotannon<br />
kehittämiseen.<br />
Valtavasti kysyntää rakennuspalveluille erityisesti Almatyn liepeillä luovat vuonna<br />
2011 järjestettävät Aasian talviurheilukisat. Urheilupaikkojen, uuden jääradan, stadionin<br />
yms. rakentamisen arvioidaan vaativan lähivuosina ainakin miljardin dollarin investoinnit.<br />
Lisäksi alueelle tarvitaan vesivoimala ja muuta infrastruktuuria kisajärjestelyjen<br />
turvaamiseksi. Hotellikapasiteettia on rakennettava huomattavasti lisää kisavieraiden<br />
majoittamiseksi. Lisäksi tarvitaan terveydenhuoltopalveluja sekä erilaisia vapaa-ajan<br />
virkistyspalveluja. Kisat järjestetään pääosin Almatyssa, mutta luistelu- ja<br />
jääkiekkotapahtumat toteutetaan Astanassa.<br />
Logistiikka<br />
<strong>Kazakstan</strong> on sisämaana riippuvainen naapurivaltioidensa kuljetusyhteyksistä saadakseen<br />
tuotteensa maailmanmarkkinoille. Rautatieverkosto ulottuu Eurooppaan<br />
Venäjän kautta, Persianlahdelle Iranin läpi ja Tyynelle valtamerelle Kiinan läpi. Julkisen<br />
rataverkoston pituus on noin 14 200 kilometriä, mikä on liian suppea laajalle<br />
maalle. Rautatietiheys on ainoastaan 5,5 kilometriä tuhatta neliökilometriä kohti, kun<br />
se muissa IVY-maissa on keskimäärin 23-37 kilometriä ja Euroopan maissa 50-110<br />
kilometriä. Noin 4000 km rautateistä on sähköistetty. Rautatieverkko ei kata koko<br />
maata, minkä vuoksi esimerkiksi kuljetukset Itä-<strong>Kazakstan</strong>ista joudutaan hoitamaan<br />
Venäjän kautta. <strong>Kazakstan</strong>illa on Venäjän maaperällä rautatietä 320 km, kun taas<br />
Venäjän ratoja <strong>Kazakstan</strong>in puolella on 816 kilometriä. Keski-<strong>Kazakstan</strong>issa rautatieverkosto<br />
on riittämätön ja kuljetukset on hoidettava kiertoteitse. Kehno liikenneinfrastruktuuri<br />
pidentää kuljetusaikoja ja lisää kuluja, minkä vuoksi investoinnit kuljetusreitteihin<br />
olisivat kiireellisiä.<br />
Merkittävä hanke lähivuosina rautatiesektorilla on <strong>Kazakstan</strong>in osuus Kiinan ja Länsi-<br />
Euroopan välisestä rautatiestä. <strong>Kazakstan</strong>in alueella radan pituus on 3200 kilometriä.<br />
Hanketta ovat lupautuneet rahoittamaan mm. IBRD, EBRD ja Islamic Development<br />
Bank. <strong>Kazakstan</strong>in rautatiekalusto on vanhentunutta. Vetureista 50,2 prosenttia, henkilöjunavaunuista<br />
37,4 prosenttia, tavaravaunuista 87,1 prosenttia ja rahtivaunuista<br />
39,5 prosenttia on ollut käytössä yli 25 vuotta.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 20 (42)<br />
Maantiet ovat merkittävin kuljetusmuoto sekä rahti- että matkustajaliikenteessä. Julkisen<br />
maantieverkoston pituus on noin 93 000 kilometriä, josta 84 000 kilometriä on<br />
päällystettyä tietä. Maantietiheys oli ainoastaan 30,9 kilometriä tuhatta neliökilometriä<br />
kohti, kun se esimerkiksi Ukrainassa on 273 kilometriä ja Venäjällä 31,9 kilometriä.<br />
Päällystetyistä teistä noin 23 000 km on valtion omistamia ja 61 000 kilometriä paikallisia<br />
teitä. Maantieyhteys on kaikkiin alueellisiin keskuksiin, mutta noin 20 prosentista<br />
kylistä puuttuu kunnollinen maantieyhteys kokonaan. Tieverkoston taso vaihtelee<br />
suuresti alueittain. Maantiet eivät vastaa kansainvälisiä standardeja, eikä maassa ole<br />
lainkaan moottoriteitä tai edes moottoriliikenneteitä. Aasian kehityspankki, EBRD ja<br />
IDB rahoittavat mm. Almatyn ja Astanan välisen moottoritien rakentamista.<br />
<strong>Kazakstan</strong>illa on satamia Kaspianmeren äärellä ja joenrannoilla. Kulkukelpoisten jokien<br />
(Irtysh- ja Syr Darja) ja kanavien pituus on noin 4000 kilometriä. Kaspianmeren<br />
kautta on vesiyhteys Azerbaidzhaniin, Iraniin, Venäjälle ja Turkmenistaniin.<br />
Lentokenttiä on lähes 80, mutta vain viidellä kentällä on yli 3000 metrin päällystetty<br />
kiitorata. Almatyn ja Astanan kentät ovat tärkeimmät lentokentät.<br />
Kaivos-, metalli- ja koneenrakennusteollisuus<br />
Kaivosteollisuus<br />
Öljysektori on <strong>Kazakstan</strong>in ylivoimaisesti merkittävin tuotannonala. Vuonna 2008 teollisuustuotannon<br />
kokonaisarvo oli 10 183 miljardia tengeä, josta kaivannaisteollisuuden<br />
osuus oli 61,6 %, tehdasteollisuuden 33,2 % sekä sähkön, veden ja kaasun tuotannon<br />
5,2 %. Kaivannaisteollisuuden tuotanto kasvoi 1,8 prosenttia vuoden 2009 ensimmäisellä<br />
puolikkaalla, kun taas tehdasteollisuuden supistui 9,5 prosenttia.<br />
Öljyntuotanto on painottunut Atyrain, Manigstaun ja Kyzylordan alueille. Ulkomaisten<br />
investointien ja kuljetusmahdollisuuksien paranemisen ansiosta öljyn tuotantomäärä<br />
kaksinkertaistui kuluvan vuosikymmenen seitsemän ensimmäisen vuoden aikana.<br />
Vuonna 2008 öljyä tuotettiin 70,6 miljoonaa tonnia ja kaasua 27,5 miljardia kuutiometriä.<br />
Maan kolme tärkeintä öljykenttää ovat Tengiz, Kashaganin offshore-kenttä ja Karachaganakin<br />
onshore-kenttä. Tengizin öljykenttää (varat 6-9 mrd. tynnyriä, tuotanto<br />
300 000 tynnyriä vuorokaudessa) hallinnoi TengizChevroil (osakkaita mm. Chevron-<br />
Texaco, ExxonMobile ja KazMunaiGaz). Karachaganakin kentän tuotannosta<br />
(185 000 tynnyriä/vrk) vastaa konsortio Karachaganak Petroleum Operating Co., jonka<br />
muodostavat BG Group ja ENI kumpikin 32,5 prosentin osuudella sekä Chevron<br />
(20 %) ja Lukoil (15 %). Kaspianmeren pohjoisosassa sijaitsevan Kashaganin esiintymän<br />
löydetyt varat ovat arvioiden mukaan 12 mrd. tynnyriä. Kashaganin öljykenttää<br />
hallinnoi lokakuussa 2008 perustettu North Caspian Operating Company (NCOC),<br />
jonka osakkaita ovat ENI, Exxon Mobil, Shell, Total ja <strong>Kazakstan</strong>in suurin öljy- ja kaasuyhtiö<br />
valtiollinen KazMunaiGaz kukin 16,81 prosentin osuudella. Lisäksi ConocoPhillipsillä<br />
on 8,4 prosentin ja Inpexillä 7,56 prosentin osuus.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 21 (42)<br />
Hallituksen tavoitteena on noudattaa venäläisen Gazpromin esimerkkiä ja lisätä valtiollisen<br />
KazMunaiGazin osuutta öljy- ja kaasutuloista. Hallitus edellyttää ulkomaisten<br />
toimijoiden suostuvan yhteistyöhön valtiollisen KazMunaiGazin kanssa, jolle halutaan<br />
varata tietty omistusosuus kaikissa suurimmissa hankkeissa. Korruptio ja byrokratia<br />
vaikeuttavat yhteistyötä öljysektorilla. Hallituksen päätös vuoden 2008 alkupuolella<br />
luopua tuotannonjakosopimuksista (PSA) rajoittaa ulkomaisten yritysten pääsyä uusiin<br />
hankkeisiin.<br />
Hallituksen suunnitelmien mukaan energiasektorille investoidaan vuoteen 2010 mennessä<br />
noin 43 miljardia dollaria. Investointien ansiosta öljytuotannon ennustetaan<br />
nousevan 90 miljoonaan tonniin vuoteen 2010 mennessä ja 150 miljoonaan tonniin<br />
vuoteen 2015 mennessä. Öljyn kulutuksen <strong>Kazakstan</strong>issa ennustetaan nousevan nykyisestä<br />
9 miljoonasta tonnista vuodessa 18 miljoonaan tonniin vuonna 2015, joten<br />
valtaosa tuotettavasta öljystä voidaan viedä ulkomaille.<br />
Kasvavan öljymäärän kuljettamiseksi vientimarkkinoille <strong>Kazakstan</strong>in energiaministeriö<br />
on käynnistänyt useita uusia putkiverkkohankkeita. Kuluvan vuosikymmenen alkupuolella<br />
avattu CPC-öljyputki, joka kuljettaa öljyä Tengizin esiintymästä Venäjän puolelle<br />
Novorossijskin satamaan, nosti jo merkittävästi <strong>Kazakstan</strong>in vientipotentiaalia. Syksyllä<br />
2006 <strong>Kazakstan</strong>in hallitus allekirjoitti sopimuksen Azerbaidzhanin kanssa öljyn kuljettamisesta<br />
länteen Baku-Tbilisi-Ceyhan -öljyputkea pitkin. Pidemmällä aikajänteeltä<br />
öljyä kuljetetaan myös etelään päin Iranin kautta ja itään päin Kiinaan. Öljyn saanti<br />
<strong>Kazakstan</strong>ista on Kiinalle avainkysymys, sillä se vähentää maan riippuvuutta Venäjästä<br />
ja Lähi-Idästä.<br />
<strong>Kazakstan</strong>issa on kolme öljynjalostamoa, Petro<strong>Kazakstan</strong> Oil Products (Shymkent),<br />
Atyrau Oil Refinery ja Pavlodar Oil Refinery, joiden tuotanto on lähtenyt vähitellen<br />
kasvuun investointien ja omistajanvaihdosten ansiosta. Parannuksista huolimatta jalostamot<br />
eivät vielä pysty läheskään kokonaan hyödyntämään asennettua kapasiteettiaan,<br />
joka on noin 18,5 miljoonaa tonnia vuodessa. Vuonna 2008 öljyä jalostettiin<br />
12,3 miljoonaa tonnia, jossa oli kasvua noin kolme prosenttia edellisvuodesta. Suurin<br />
ja nykyaikaisin on Pavlodarin jalostamo, joka tuottaa öljynjalostustuotteita Pohjois-<br />
<strong>Kazakstan</strong>in markkinoille. Shymkentin jalostamoa, joka siirtyi lokakuussa 2005 kiinalaisen<br />
CNPC:n (Chinese National Petroleum Corporation) tytäryhtiön omistukseen,<br />
modernisoidaan parhaillaan. Uudistusten jälkeen sen kapasiteetti kasvaa noin neljänneksellä,<br />
minkä ansiosta se nousee suurimmaksi jalostamoksi. Kasvavan kysynnän<br />
turvaamiseksi <strong>Kazakstan</strong> suunnittelee neljännen jalostamon rakentamista tulevalla<br />
vuosikymmenellä.<br />
Öljy- ja kaasuteollisuuden laitekanta on peräisin neuvostoajoilta ja vaatisi pikaista<br />
uusimista. Esimerkiksi öljyn ja kaasun säilytystankeista 70 prosenttia on ollut toiminnassa<br />
yli 20 vuotta ja on ylittänyt elinkaarensa. Noin 95 prosenttia alan koneista ja<br />
laitteista tuodaan ulkomailta. Erityisen kova kysyntä on pumpuilla ja venttiileillä, raskailla<br />
rakennuskoneilla, kaasun käsittelyyn liittyvillä laitteilla, nostureilla ja kaikenlaisil-<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 22 (42)<br />
la poraukseen liittyvillä laitteilla ja varaosilla. Vuonna 2007 öljykenttälaitteiden ja -<br />
koneiden markkinoiden arvo oli noin seitsemän miljardia dollaria.<br />
Tulevaisuuden teollisuudenala on kaasuteollisuus, jolla on vielä valtava raakaainepotentiaali<br />
hyödyntämättä. <strong>Kazakstan</strong>issa on maailman viidenneksitoista ja IVYalueen<br />
neljänneksi suurimmat kaasuvarat, mutta niitä ei ole toistaiseksi saatu käyttöön<br />
putkistojen puutteen ja olemassa olevan verkoston huonokuntoisuuden vuoksi.<br />
Kaasun käyttöä rajoittaa myös jalostuskapasiteetin vähäinen määrä. Valtavista kaasuvaroista<br />
huolimatta <strong>Kazakstan</strong> joutuu kattamaan maan eteläosien kaasutarpeen<br />
tuonnilla mm. Uzbekistanista. Tällä hetkellä tärkeimpiä kaasun tuotantoalueita ovat<br />
Länsi-<strong>Kazakstan</strong>in, Mangistaun ja Atyraun alueet.<br />
<strong>Kazakstan</strong>in energia- ja kaivosteollisuuden ministeriön vuoteen 2015 asti ulottuvan<br />
kaasuteollisuuden kehittämisstrategian mukaan kaasun vuotuinen tuotanto nousee 47<br />
miljardiin kuutiometriin vuonna 2010 ja 52 miljardiin kuutiometriin vuonna 2015.<br />
Vuonna 2005 kaasua tuotettiin vasta 26,2 miljardia kuutiometriä. Ministeriön mukaan<br />
kaasun kysyntä kotimaassa nousee 7,84 miljardista kuutiometristä vuonna 2005 noin<br />
15,83 miljardiin kuutiometriin vuoteen 2015 mennessä. Ylijäämä menee vientiin.<br />
Merkittävimmät tällä hetkellä käynnissä olevat hankkeet ovat keskittyneet Karachaganakin<br />
ja Amangeldyn kentille. Amalgeldyn kentällä on suuri merkitys Etelä-<br />
<strong>Kazakstan</strong>in taloudelle, joka vielä tällä hetkellä on riippuvainen kaasun tuonnista Uzbekistanista.<br />
Tulevaisuudessa Amalgeldyn kentän kaasuvaroilla on tarkoitus turvata<br />
koko Etelä-<strong>Kazakstan</strong>in kaasutarve. Valtava tulevaisuuden hanke on Kaspianmeren<br />
pohjoisosassa sijaitseva Kashaganin öljy- ja kaasukenttä, jota hallinnoi AGIP KCOkonsortio<br />
(operaattori Eni sekä KazMunaiGaz, ExxonMobil, Shell, Total, ConocoPhillips<br />
ja INPEX). Teknisten ongelmien vuoksi tuotanto Kashaganin esiintymässä pystytään<br />
aloittamaan vasta vuonna 2011.<br />
Joulukuussa 2007 Venäjä, <strong>Kazakstan</strong> ja Turkmenistan allekirjoittivat sopimuksen<br />
kaasuputken rakentamisesta Turkmenistanista <strong>Kazakstan</strong>in kautta Venäjälle. Putken<br />
kautta on tarkoitus hoitaa kaasun vientiä Eurooppaan. Putkiston on määrä olla valmis<br />
vuonna 2010 ja se pystyy kuljettamaan vuosittain noin 20 miljardia m3 kaasua. Hankkeen<br />
toteuttavat Gazprom, KazMunaiGaz ja TurkmenGaz.<br />
Metallurgia ja metallituoteteollisuus<br />
Maan toiseksi tärkein teollisuus- ja vientisektori on metallurgia- ja metallituoteteollisuus.<br />
<strong>Kazakstan</strong>issa tuotetaan mm. kuparia, rautaa, terästä, kromia, sinkkiä, hopeaa<br />
ja kultaa. <strong>Kazakstan</strong>in kuparimalmivarat ovat noin 40 miljoonaa tonnia, jolla se sijoittuu<br />
4. tilalle maailmassa. Maassa on myös titaania, alumiinia, wolframia ja bauksiittia.<br />
Kaivosteollisuutta hallitsee 13 yritystä, joista useimmat ovat ulkomaisten yhtiöiden<br />
hallussa. <strong>Kazakstan</strong>in metallurgisen teollisuuden keskus on Karagandan alue, joka<br />
tuottaa mm. 100 prosenttia maan mangaanimalmista, 99,5 prosenttia kuparimalmista,<br />
99 prosenttia koksista, 92,7 prosenttia raakateräksestä, 78,9 prosenttia hopeasta,<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 23 (42)<br />
53,1 prosenttia kalkista ja 16,4 prosenttia rautamalmista. Suurimpia kaivosteollisuuden<br />
yrityksiä ovat Kazahmys, Mittal Steel Temirtau ja Kazchrom. Suuri kasvupotentiaali<br />
on Kazatompromilla, joka jo nyt kuuluu maailman kolmen suurimman uraanin<br />
tuottajan joukkoon. Rautamalmia ja alumiinia tuotetaan Kostanain alueella, sinkkiä<br />
Itä-<strong>Kazakstan</strong>in, kromia Aktjubinskin ja natriumkloridia Kyzylordan alueella.<br />
Kaivosteollisuuden kehittämisen esteenä on louhinta-, jalostus- ja sulatuslaitteistojen<br />
vanhentuneisuus. Arviolta noin puolet käytössä olevasta laitekannasta on vanhentunutta.<br />
Useimmista tuotantolaitoksista puuttuvat myös nykyaikaiset ympäristönsuojeluun<br />
liittyvät laitteet. <strong>Kazakstan</strong>in oma kaivosteollisuutta tukeva koneteollisuus on erittäin<br />
heikosti kehittynyt, joten laitteet on tuotava ulkomailta. Tähän asti niitä on ostettu<br />
pääasiassa venäläisiltä koneenrakennusyrityksiltä, joiden tuotteiden laatu on tavallisesti<br />
länsitasoa heikompi. Suomalaisilla kaivoskoneiden valmistajilla on näin ollen potentiaalia<br />
kasvattaa kone- ja laitevientiään <strong>Kazakstan</strong>iin.<br />
Koneenrakennus<br />
<strong>Kazakstan</strong>in koneenrakennustuotanto on kehittymätöntä ja pystyy kattamaan vain<br />
noin 13 prosenttia kotimaan kone- ja laitekysynnästä. Olemassa oleva laitekanta, joka<br />
on pääosin peräisin Venäjältä, Valko-Venäjältä ja Kiinasta, on useilla tuotannonaloilla<br />
loppuun kulunutta. Maan taloudellisen tilanteen parannuttua koneita ja laitteita on viime<br />
vuosina tuotu enenevässä määrin mm. Turkista ja muista Euroopan maista sekä<br />
Kanadasta ja Yhdysvalloista. Esimerkiksi valmistavaan teollisuuteen joudutaan tuomaan<br />
vuosittain koneita noin 50 miljardin dollarin arvosta.<br />
<strong>Kazakstan</strong>issa on kaiken kaikkiaan 75-80 yritystä, joita voidaan kutsua koneenrakennusyrityksiksi.<br />
Valtaosa alalla toimivista noin 300 yrityksestä on erikoistunut korjaustoimintaan<br />
tai varaosien tuotantoon. <strong>Kazakstan</strong>in suurin koneenrakennusyritys on<br />
maatalouskoneita valmistava Agrotehmash, jonka tuotteiden kysyntä on kasvanut hallituksen<br />
maatalouden konehankintoja tukevan politiikan ansiosta.<br />
Koneenrakennussektorilla on käynnissä valtiollinen koneenrakennussektorin kehitysohjelma,<br />
jonka puitteissa on tarkoitus perustaa klusterit mm. öljy- ja kaasuteollisuuden<br />
konetuotannon, maatalouden, kuljetus- ja logistiikkasektorin sekä elektronisen ja sähköteknisen<br />
teollisuuden kone- ja laitetuotannon kehittämistä varten. Suurin osa hankkeista<br />
rahoitetaan valtion varoin, mutta hankkeiden toteuttamiseen on tarkoitus kytkeä<br />
myös koti- ja ulkomaisia sijoittajia.<br />
Viime vuosina <strong>Kazakstan</strong>iin on perustettu useita yhteisyrityksiä eri alojen konetuotannon<br />
kehittämiseksi. Yhteistyökumppaneita ovat pääasiassa venäläiset yhtiöt. Rostselmash<br />
ja AgromashHolding ovat perustaneet <strong>Kazakstan</strong>iin yhteisyritykset traktoreiden<br />
ja leikkuupuimureiden ja Kamaz kuorma-autojen ja maatalouskoneiden kokoonpanoa<br />
varten. Itä-<strong>Kazakstan</strong>issa sijaitseva Asia Avto puolestaan kokoaa Lada-, Skoda-<br />
ja Chevrolet -henkilöautoja. Tuotannollisissa yhteishankkeissa <strong>Kazakstan</strong>in hallitus<br />
yleensä vaatii, että huomattava osa tarvikkeista ja osista hankitaan <strong>Kazakstan</strong>ista.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 24 (42)<br />
Energia- ja metsäsektori<br />
Kotimainen tuotanto kattaa vajaat kymmenen prosenttia öljy- ja kaasuteollisuuden<br />
konetarpeesta. Kaivosteollisuuden kehittämiseksi Temirtauhun on tarkoitus perustaa<br />
kaivosteollisuuteen, metallityöstöön ja koneenrakennukseen erikoistunut teollisuuspuisto.<br />
Useat metalliteollisuuden yritykset ovat viime vuosina erikoistuneet alihankintaan<br />
ja tilaavat ulkomailta tarvittavat koneet. Finanssikriisin hellittämisen jälkeen kysyntää<br />
on myös erilaisilla rakennuskoneilla (ml. teiden rakentaminen). Valtion panostukset<br />
maatalouteen ja elintarviketeollisuuteen luovat kysyntää elintarviketeollisuuden<br />
koneille.<br />
Energiasektori<br />
Öljysektorin laajentumisen myötä sähkön kulutus kasvaa nopeammin kuin tuotanto.<br />
Jotta kasvava kysyntä saataisiin tyydytettyä, olisi vanhentuneita voimalaitoksia korjattava<br />
ja rakennettava myös uutta tuotantokapasiteettia. Asiantuntijoiden mukaan investointitarve<br />
tähän tarkoitukseen on vähintään 14 miljardia dollaria vuoteen 2015<br />
mennessä. Hallitus pyrkii houkuttelemaan voimaloiden rakentamiseen myös yksityisiä<br />
investoijia.<br />
<strong>Kazakstan</strong>issa on 58 sähkövoimalaa ja 21 paikallista jakeluyhtiötä. Tällä hetkellä kaksi<br />
kolmasosaa sähköstä tuotetaan hiilivoimaloissa, loppuosa öljyllä toimivissa lämpövoimaloissa<br />
ja vesivoimalassa. Hiilivoimalat sijaitsevat maan pohjoisosissa, jossa ne<br />
voivat hyödyntää Karagandan ja Ekibastuzin hiilialueiden varoja. Vesivoimaloista suuri<br />
osa sijaitsee maan koillisosassa Irtysh-joen varrella. Hallituksen arvioiden mukaan<br />
maassa on lähes 400 pientä käytöstä poistettua vesivoimalaa, joihin voitaisiin modernisoimalla<br />
saada noin kuusi miljardia kWh sähköntuotantokapasiteettia. Olemassa<br />
olevien sähkölaitosten laitekanta kaiken kaikkiaankin on vanhaa, mikä tarjoaa mahdollisuuksia<br />
ulkomaisille laitetoimittajille. Asiantuntijoiden mukaan keskimääräinen kulumisaste<br />
sähkövoimaloissa oli vuoden 2009 alussa noin 70 prosenttia. Vuoden 2010<br />
loppuun mennessä kulumisaste nousee ilman uusinvestointeja 90 prosenttiin.<br />
Ydinvoiman osuuden sähkön tuotannossa odotetaan nousevan 20 prosenttiin vuoteen<br />
2030 mennessä maan omien uraanivarojen ansiosta. Samanaikaisesti vesivoiman<br />
osuuden odotetaan nousevan nykyisestä 12 prosentista 15 prosenttiin ja muiden<br />
uusiutuvien energiavarojen kymmeneen prosenttiin.<br />
<strong>Kazakstan</strong>issa ei ole tällä hetkellä yhtään ydinvoimalaa. Vuoden 2006 heinäkuussa<br />
Kazatomprom kuitenkin allekirjoitti sopimuksen venäläisen Atomstroiexportin kanssa<br />
yhteisyrityksen perustamisesta ydinvoimalan rakentamista varten <strong>Kazakstan</strong>iin. Samalla<br />
osapuolet allekirjoittivat sopimukset yhteisyritysten perustamisesta uraanin tuotantoa<br />
varten <strong>Kazakstan</strong>iin ja toisen yrityksen perustamisesta uraanin rikastamista<br />
varten Venäjälle. Runsaista öljy- ja kaasuvaroista huolimatta <strong>Kazakstan</strong> panostaa tällä<br />
hetkellä vaihtoehtoisten energialähteiden tutkimiseen. Potentiaalinen energialähde<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 25 (42)<br />
tulevina vuosina on tuulivoima, jonka käyttöönotolle <strong>Kazakstan</strong>in maantieteellinen sijainti<br />
pohjoisen pallonpuoliskon tuulivyöhykkeellä tarjoaa hyvät mahdollisuudet.<br />
<strong>Kazakstan</strong>in sähkösektorin tärkeimmät yritykset ovat valtiollinen sähköyhtiö KEGOC<br />
(Kazakhstan Electricity Grid Operating Company), sähkön tukkumyyjä KEPMOC (Kazakhstan<br />
Energy and Power Market Operating Company) sekä 15 paikallista jakeluyhtiötä.<br />
Suurin sähkön tuottaja on Evroasiatskaja Energetitsheskaja Korporatsija, jonka<br />
markkinaosuus on noin 15 prosenttia. Yritys hallitsee koko ketjun alkaen hiilen tuotannosta<br />
aina sähkön tuotantoon saakka.<br />
Metsäsektori<br />
Metsätalous<br />
<strong>Kazakstan</strong>in valtavasta pinta-alasta 26,8 milj. hehtaaria on metsien peitossa ja <strong>Kazakstan</strong>issa<br />
on toiseksi eniten metsiä IVY-alueella Venäjän jälkeen. Suuri osa maan<br />
pinta-alasta on kuitenkin metsättömien arojen ja autiomaiden peitossa. Eniten metsiä<br />
on Kyzylordan, Zhambylin ja Almatyn alueilla. Sen sijaan esimerkiksi Länsi-<br />
<strong>Kazakstan</strong>issa Aktjubinskin ja Atyraun öljyalueilla metsiä ei ole juuri lainkaan. Hallituksen<br />
strategisena tavoitteena on metsäsektorin voimakas kehittäminen ja sen<br />
osuuden lisääminen budjettitulojen tuojana. Tällä hetkellä koko metsäklusterin osuus<br />
maan teollisuustuotannosta on vajaan prosentin.<br />
Viime vuosina puuston määrä <strong>Kazakstan</strong>in metsissä on vähentynyt merkittävästi laittomien<br />
hakkuiden ja suurien metsäpalojen vuoksi. Esimerkiksi Koillis-<strong>Kazakstan</strong>issa<br />
Pavlodarin ja Itä-<strong>Kazakstan</strong>in alueilla metsäpalot ovat tuhonneet vuoden 1997 jälkeen<br />
noin 180 000 hehtaaria arvokkaita havupuumetsiä maan merkittävimmän vesiväylän,<br />
Irtysh-joen varrella. Metsäpalojen ja laittomien hakkuiden ohella puun vienti jalostamattomana<br />
mm. Kiinaan on suuri ongelma. Maassa ei ole tietokonepohjaisia rekistereitä,<br />
joiden pohjalta metsien käyttöä voitaisiin valvoa. Lisäksi metsien hoitoon liittyvä<br />
asiantuntemus on puutteellista. Koko maassa on ainoastaan kaksi puunjalostusalan<br />
oppilaitosta.<br />
Vuoden 2005 loppupuolella Maailmanpankki myönsi <strong>Kazakstan</strong>ille 30 miljoonan dollarin<br />
lainan paloalueiden uudelleen istutusta varten 17 vuoden aikana. Lisäksi <strong>Kazakstan</strong>in<br />
hallitus investoi ohjelmaan 28,8 miljoonaa dollaria ja Global Environmental Facility<br />
(GEF) viisi miljoonaa dollaria. Maailmanpankki tukee metsityshanketta myös Etelä-<strong>Kazakstan</strong>issa<br />
Kyzylordan alueella, jossa kuivuvan Aral-järven alue on suuri ympäristöongelma.<br />
<strong>Kazakstan</strong>in puolella ongelma-alueesta on 2,6 miljoonaa hehtaaria ja<br />
se on suurelta osin paljas. Ohjelman puitteissa alueen kasvillisuutta pyritään lisäämään,<br />
mikä on suuri haaste alueen pintakerroksen voimakkaan suolapitoisuuden<br />
vuoksi.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 26 (42)<br />
Metsäteollisuus<br />
Life Sciences ja elintarvikesektori<br />
Kehittynein puunjalostusteollisuuden tuotannonaloista on huonekaluteollisuus, jonka<br />
piirissä toimii noin 3000 pääosin pientä yritystä. Yrityksistä noin 400 on Almatyssa,<br />
loput ovat jakautuneet Astanaan sekä mm. Pavlodariin, Karagandaan ja Petropavlovskiin.<br />
Yritysten suuresta lukumäärästä huolimatta kotimainen tuotanto ei läheskään<br />
kata kysyntää, vaan valtaosa huonekaluista tuodaan ulkomailta, ensisijaisesti Puolasta,<br />
Italiasta, Saksasta ja Espanjasta. Lisäksi kotimaisen teollisuuden kilpailukyky on<br />
heikko laitekannan vanhentuneisuuden, materiaalien suppean valikoiman ja alan<br />
henkilöstön heikon koulutuksen vuoksi. Väestön kasvava ostovoima ja mittava asuinrakennusohjelma<br />
tarjoavat lähivuosina valtavan potentiaalin huonekaluteollisuudelle.<br />
Tällä hetkellä huonekalujen myynnin arvo henkeä kohti on 15-20 dollaria vuodessa.<br />
<strong>Kazakstan</strong>in merkittävin aaltopahvin ja -pakkausten tuottaja on Kazakhstan Kagazy.<br />
Tuotantolaitoksessa on nykyaikaiset laitteet ja tuotteet vastaavat EU:n vaatimuksia.<br />
Lähitulevaisuudessa yritys aikoo laajentaa vientiä myös Venäjälle ja Kiinaan. Maassa<br />
on myös muutamia muita pienehköjä kartonkitehtaita, mutta suuri osa tarvittavasta<br />
paperista ja kartongista on tuotava ulkomailta.<br />
Terveydenhuolto<br />
Terveydenhuoltosektori on yksi hallituksen prioriteettikohteista, jonne investoidaan finanssikriisistä<br />
huolimatta. Öljyn hinnan oltua korkealla <strong>Kazakstan</strong> lisäsi vuosina 2004-<br />
2008 huomattavasti investointejaan terveydenhuoltoon, yhdestä miljardista dollarista<br />
vuonna 2004 runsaaseen kolmeen miljardiin vuonna 2008 (377,5 mrd. KZT). Hallituksen<br />
toimien ansiosta monet indikaattorit sektorilla ovat parantuneet. Finanssikriisi voi<br />
vaikeuttaa hallituksen pyrkimyksiä viedä läpi vuosille 2009-2011 ajoittuvaa terveydenhuollon<br />
kehitysohjelmaa. Hallitus on kuitenkin vakuuttanut jatkavansa ohjelmaa,<br />
jonka kolme tärkeintä tavoitetta ovat: väestön terveydentilan parantaminen ja kuolleisuuden<br />
vähentäminen, terveydenhuollon hallinnon tehostaminen sekä terveydenhuoltohenkilökunnan<br />
ja lääketieteellisen tutkimuksen kehittäminen.<br />
Vuonna 2009 terveydenhuollon kehittämiseen oli varattu budjettivaroja 299,5 miljardia<br />
tengeä, vuonna 2010 noin 412 miljardia tengeä ja vuonna 2011 edelleen 368,9 miljardia<br />
tengeä. Finanssikriisin vuoksi vuotuisia menoeriä on supistettu. Hallituksen uskotaan<br />
kuitenkin käyttävän myös erilaisten rahastojensa varoja terveydenhuollon kehittämiseen,<br />
sillä terveydenhoitopalvelujen vieminen myös maaseudulle on prioriteettilistalla.<br />
Suunnitteilla on mm. 100 sairaalaa.<br />
Potilaat joutuvat maksamaan sekä terveydenhoidosta että lääkkeistä, koska maassa<br />
ei ole sosiaaliturvajärjestelmää. Ilmaisen palvelun ja lääkityksen saavat ainoastaan alle<br />
5-vuotiaat lapset, diabetes-, HIV- ja tuberkuloosipotilaat ja muutamat muut erityisryhmät.<br />
Noin 10 prosenttia väestöstä käyttää yksityisiä terveydenhoitopalveluja va-<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 27 (42)<br />
paaehtoisen terveysvakuutuksen kautta, jonka työnantajat yleensä maksavat johtajilleen<br />
ja ylemmille toimihenkilöilleen. Lisäksi kazakstanilaisten arvioidaan käyttävän<br />
vuosittain yhteensä noin 200 miljoonaa dollaria hoitoihin ulkomailla. Toisaalta ulkomaiset<br />
toimijat ovat tulleet <strong>Kazakstan</strong>in markkinoille. Vuonna 2008 isobritannialainen<br />
Abermed osti paikallisen yksityisen Kazanada-ketjun. Maaliskuussa 2009 Abermed<br />
avasi oman klinikan Aturayssa tarkoituksenaan palvella öljy- ja kaasuyrityksiä.<br />
Terveydenhuoltoteknologia<br />
<strong>Kazakstan</strong>in lääketieteellisten laitteiden markkinat kasvoivat nopeasti ennen lamaa<br />
markkinoiden arvon oltua lähes miljardi dollaria vuonna 2008. Tuonnin osuus markkinoista<br />
on noin 98 prosenttia. Kaikki maahan tuotavat laitteet on rekisteröitävä terveysministeriön<br />
alaisessa kansallisessa testauskeskuksessa. Ulkomaiset hyväksynnät<br />
otetaan huomioon vain referenssinä. Kaikki rekisteröidyt laitteet listataan valtiolliseen<br />
rekisteriin, joka on voimassa 3-5 vuotta laitteesta riippuen. Rekisteröinti on kallista,<br />
mikä on tärkein este markkinoille pääsyyn. Toinen este on vastaavuussertifikaatti,<br />
jonka edellytetään olevan paikallisten vaatimusten mukainen (Gosstandard ja terveysministeriö).<br />
Toistaiseksi valtiollinen sektori on merkittävin lääketieteellisten laitteiden ostaja arviolta<br />
65-70 prosentin osuudella. Hankinnat suoritetaan yleensä tarjouskilpailujen pohjalta.<br />
Ulkomaiset yritykset ovat kritisoineet niiden läpinäkymättömyyttä sekä myöhäistä<br />
julkistamista. Usein etulyöntiaseman ovat saaneet maahan rekisteröityneet yritykset.<br />
Merkittävimpiä lääketieteellisten laitteiden tuojamaita ovat Saksa, Venäjä, USA ja Japani.<br />
Saksa on merkittävin laboratoriolaitteiden, hammaslääketieteellisten laitteiden,<br />
diagnosointilaitteiden ja silmän tutkimuslaitteiden toimittaja. Lähivuosina kysyntää arvioidaan<br />
olevan mm. tekohengitys- ja hammaslääketieteellisillä laitteilla, sairaalakalusteilla<br />
sekä erilaisilla kuntoutuslaitteilla. able: Medical<br />
Lääkemarkkinat<br />
Vuonna 2008 lääkemarkkinoiden arvo oli 776 miljoonaa dollaria, josta patentoitujen<br />
lääkkeiden osuus oli 22,6 prosenttia, geneeristen 34,7 ja OTC-lääkkeiden 43 prosenttia.<br />
Markkinoiden tarkkaa kokoa on vaikea arvioida, koska lääkkeitä tuodaan ohi virallisten<br />
kanavien erityisesti Venäjältä ja Ukrainasta. Ulkomaiset valmistajat hallitsevat<br />
markkinoita, koska paikallinen teknologia on kehittymätöntä ja kapasiteetti on riittämätön.<br />
Talouskriisin vuoksi ostot Länsi-Euroopasta todennäköisesti vähenevät ja hankinnat<br />
siirtyvät IVY- ja Aasian maihin, mm. Intiaan ja Malesiaan.<br />
Lääkemarkkinoita säätelee vuonna 1995 hyväksytty ja vuonna 2005 päivitetty valtiollinen<br />
lääkelaki. Terveydenhuoltolaki tuli voimaan vuonna 2009. Suhteellisen tuoreesta<br />
ja ajanmukaisesta lainsäädännöstä huolimatta lääkkeiden rekisteröinti ja kliinisten<br />
testien tekeminen on monimutkaista ja hidasta. Tuotteesta riippuen rekisteröintimaksu<br />
on 3 000 – 5 000 USD. Lääkkeiden keskimääräinen tuontitulli on 7,5 prosenttia.<br />
Lääkkeet on vapautettu arvonlisäverosta.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 28 (42)<br />
Terveysministeriön alaiset lääkekomitea ja kansallinen testauskeskus valvovat lääkemarkkinoita<br />
sekä laboratorioita, jotka testaavat markkinoille tulevat tuotteet. Lääkkeet<br />
valtiollisiin, alueellisiin ja paikallisiin sairaaloihin hankitaan tarjouskilpailujen kautta<br />
ja ne rahoitetaan kunkin hallinnontason budjeteista. Ulkomaiset yritykset osallistuvat<br />
tarjouskilpailuihin yleensä paikallisten jakelijoidensa kautta. Huhtikuussa 2009 tuli<br />
voimaan keskitetty tarjouskilpailumenettely sairaaloiden lääkehankinnoille, josta vastaa<br />
monopoliasemassa oleva tukkumyyjä SK Farmatsija. Tarjouskilpailujen kautta<br />
hankittavien lääkkeiden on oltava kliinisesti testattuja <strong>Kazakstan</strong>issa.<br />
Markkinoilla on yli 7 000 rekisteröityä lääkevalmistetta. Ulkomaisten lääkkeiden osuus<br />
markkinoilla on arvon mukaan noin 90 prosenttia ja volyymin mukaan noin 75 prosenttia.<br />
Vuonna 2006 kotimaisen lääketuotannon arvo oli noin 100 miljoonaa dollaria.<br />
Ulkomaiset lääkefirmat toimivat joko edustustojen tai jakelijoiden kautta, joista viimeksi<br />
mainitut voivat osallistua julkisen sektorin tarjouskilpailuihin. Vuonna 2008 <strong>Kazakstan</strong>issa<br />
oli noin 100 ulkomaisen lääkefirman edustusto. Merkittävimpiä toimijoita<br />
markkinoilla ovat saksalaiset, venäläiset ja intialaiset lääkefirmat.<br />
Kuluttajat joutuvat maksamaan osan lääkkeiden hinnasta ja monet sairaalat vaativat<br />
asiakkaita ostamaan omat lääkkeensä. Julkisissa sairaaloissa tiettyjä lääkkeitä annetaan<br />
maksutta. <strong>Kazakstan</strong>issa on kolme lääkevalmistajaa (geneeriset tuotteet):<br />
Himpharm Shymkentissä (suurin ja vie noin 80 % maan lääkeviennistä), Globalpharm<br />
LLP ja Romat FK, jolla on kaksi tehdasta Pavlodarissa ja yksi Semipalatinskissa.<br />
Romat valmistaa myös lääketieteellisiä laitteita.<br />
Lääkkeiden tukkukaupassa toimii noin sata yritystä, joista 20 hallitsee markkinoita.<br />
Valtiollinen SK Farmatsija vastaa monopoliasemassa hankinnoista julkisiin sairaaloihin<br />
ja terveyskeskuksiin. Merkittävä lääkkeiden jakelija on venäläinen Protek. Apteekit<br />
ovat pääosin yksityisiä. Suurissa kaupungeissa apteekkitiheys on kohtalaisen hyvä,<br />
kun taas syrjäisemmillä seuduilla ei ole apteekkeja lainkaan. Apteekit hankkivat tuotteensa<br />
tukkuportaalta tai jakelijoilta. Sairaalat ostavat lääkkeet tarjouskilpailun perusteella.<br />
Apteekkien osuus reseptilääkkeiden myynnistä on noin puolet, loppu menee<br />
sairaaloiden kautta.<br />
Maatalous- ja elintarvikesektori<br />
Maatalous<br />
Vuonna 2008 <strong>Kazakstan</strong>issa on viljelyalaa noin 20 milj. ha<br />
Maatalous on edelleen merkittävä työllistäjä (yli 30 % työvoimasta)<br />
Maatalous, erityisesti vehnä, on merkittävä vientitulojen tuoja<br />
Vuonna 2008 tuotanto supistui 6,4 prosenttia edellisvuodesta (kasvituotanto -<br />
13,4, eläinkunnan tuotanto -2,5 %)<br />
Vuoden 2009 tammi-kesäkuussa tuotanto kasvoi 2,7 prosenttia<br />
Maalaki, joka mahdollistaa maan myynnin yksityisomistukseen, hyväksyttiin<br />
vuonna 2003<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 29 (42)<br />
Ulkomaalaiset tai ulkomaiset juridiset henkilöt eivät voi ostaa <strong>Kazakstan</strong>issa maatalousmaata,<br />
ainoastaan vuokrata sitä enintään kymmeneksi vuodeksi (<strong>Kazakstan</strong>iin<br />
rekisteröity ulkomainen yritys voi ostaa maatalousmaata).<br />
<strong>Kazakstan</strong>in liittyessä WTO:hon lähivuosien aikana maataloutta suojaavia rajoituksia<br />
on purettava<br />
Maataloudella on edelleen suuri merkitys <strong>Kazakstan</strong>in taloudelle. Maatalous on suurin<br />
työllistäjä ja merkittävä viejä öljy- ja metalliteollisuuden ohella. Maatalouden osuus<br />
bruttokansantuotteesta on kuitenkin merkittävästi supistunut viimeisten kymmenen<br />
vuoden aikana. Vuonna 2008 maa- ja metsätalous tuotti enää 5,2 prosenttia bkt:sta,<br />
kun osuus vuonna 1995 oli 12,3 prosenttia.<br />
Maataloustuotanto kasvoi <strong>Kazakstan</strong>issa koko kuluvan vuosikymmenen ajan valtion<br />
tukitoimien ansiosta. Vuonna 2005 päättyi maatalouden valtiollisen kehitysohjelman<br />
ensimmäinen vaihe, jonka tarjoamalla tuella maatilat saivat hankittua mm. siemenviljaa,<br />
siitoskarjaa sekä maatalouskoneita ja laitteita. Vuonna 2006 käynnistettiin vuoteen<br />
2010 asti ulottuva, maatalouden vakaaseen kehitykseen tähtäävä ohjelma, jonka<br />
tarkoituksena on parantaa maataloustuotannon kilpailukykyä WTO-tasolle.<br />
Neuvostoliiton aikana <strong>Kazakstan</strong>issa sijaitsi 20 prosenttia koko liittovaltion viljelymaasta.<br />
Itsenäisyyden alkuvuosina viljelyala supistui merkittävästi ja on alkanut kasvaa<br />
vasta viime vuosina. Vuonna 2008 viljelyalaa oli noin 20 miljoonaa hehtaaria, josta<br />
16 miljoonaa hehtaaria viljan viljelyalaa. Viljaa tuotettiin neuvostoaikoina yli 20 miljoonaa<br />
tonnia vuosittain. 90-luvulla tuotanto laski voimakkaasti, mutta on viime vuosina<br />
lähtenyt nousuun. Vuonna 2007 viljan tuotanto nousi ensimmäistä kertaa neuvostoaikojen<br />
tasolle, mutta laski vuonna 2008 alle 16 miljoonaan tonniin. Merkittävin viljalaji<br />
<strong>Kazakstan</strong>issa on vehnä. Vuonna 2008 viljatuotteista 30,7 prosenttia tuotettiin<br />
Kostanain, 29,2 prosenttia Pohjois-<strong>Kazakstan</strong>in ja 19,3 prosenttia Akmolan alueella.<br />
<strong>Kazakstan</strong> on IVY-alueen kolmanneksi tärkein viljantuottaja Venäjän ja Ukrainan jälkeen.<br />
Vuosina 2003-5 toteutetun maatalouden kehitysohjelman ansiosta <strong>Kazakstan</strong><br />
on noussut merkittäväksi viljan viejäksi. Vuonna 2008 vehnää vietiin ulkomaille lähes<br />
kuusi miljoonaa tonnia, kun aikaisempien viiden vuoden keskiarvo oli 3,6 miljoonaa<br />
tonnia. Merkittävin viljan viejä on Food Contract Corporation. Suurimmaksi esteeksi<br />
viljaviennin laajentamiselle on noussut infrastruktuurin ja rautatievaunujen puute.<br />
Tällä hetkellä <strong>Kazakstan</strong>in maatalousvienti koostuu pääosin viljasta ja muutamista<br />
muista jalostamattomista maataloustuotteista, kun taas maahan tuodaan jalostettuja<br />
elintarvikkeita. Kotimaisten tuotteiden kilpailukyky on heikko vanhanaikaisten tuotantotilojen,<br />
korkeiden tuotantokustannusten ja logististen pullonkaulojen vuoksi. Ulkoisten<br />
paineiden takia hallitus on lisännyt panostustaan sektorille ja ilmoitti vuoden 2008<br />
marraskuussa edelleen lisäävänsä investointeja maatalouden infrastruktuurin ja erityisesti<br />
jalostusteollisuuden kehittämiseen. Finanssikriisin vuoksi myös maatilojen verotaakkaa<br />
on kevennetty.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 30 (42)<br />
Itsenäisyysvuosien aikana maatilojen omistuksessa on tapahtunut selvä rakennemuutos.<br />
Vuoden 2008 lopussa valtiollisia yrityksiä (tosin suuria) oli enää 25, kun niitä itsenäisyyden<br />
alkuvuosina oli yli 2 000. Yksityisiä maatalousyrityksiä oli noin 5 100, kun<br />
niitä 90-luvun alussa oli vajaat 2 400. Näiden lisäksi maahan on muodostunut laaja<br />
pienviljelijäverkosto (fermeritilat). Vuoden 2008 lopussa fermeritiloja oli noin 170 000,<br />
kun niitä 90-luvun alussa oli vain 300. Maataloustuotteita (erityisesti kasvikunnan tuotteita:<br />
perunaa, kasviksia, vihanneksia) tuotetaan myös väestön omilla pientiluksilla,<br />
joita on noin 2,2 miljoonaa.<br />
Karjakanta on supistunut voimakkaasti itsenäisyysvuosien aikana ja on alkanut kasvaa<br />
vasta aivan viime vuosina valtion tukitoimien ansiosta. Vuoden 2008 lopussa <strong>Kazakstan</strong>issa<br />
oli 6,0 miljoonaa nautaa (josta lypsylehmiä 2,8 milj.), 1,38 miljoonaa sikaa,<br />
16,9 miljoonaa lammasta ja vuohta, 1,37 miljoonaa hevosta, 147 600 kamelia ja<br />
30,7 miljoonaa kanaa. Merkittävimpiä nauta- ja lypsykarjan hoitoalueita ovat Itä-, Pohjois-<br />
ja Etelä-<strong>Kazakstan</strong>in, Kostanain, Almatyn ja Pavlodarin alueet.<br />
Lammastalous on keskittynyt Etelä-<strong>Kazakstan</strong>in, Almatyn, Itä-<strong>Kazakstan</strong>in ja Zhambylin<br />
alueille. Koska yli puolet <strong>Kazakstan</strong>in väestöstä on islaminuskoisia, ei sikatalous<br />
<strong>Kazakstan</strong>issa ole yhtä yleistä kuin esimerkiksi Venäjällä. Sikataloutta harjoitetaan<br />
mm. Kostanain, Pohjois-<strong>Kazakstan</strong>in, Almatyn ja Akmolan alueilla. Hevostaloutta on<br />
erityisesti Almatyn, Itä- ja Etelä-<strong>Kazakstan</strong>in sekä Karagandan alueilla ja kamelitaloutta<br />
Mangistaun, Atyraun ja Kyzylordan alueilla. Siipikarjataloudessa Almatyn alue on<br />
selvä johtaja noin 30 prosentin osuudella, mutta suuria kanaloita on myös Pohjois- ja<br />
Itä-<strong>Kazakstan</strong>in alueilla.<br />
Lähivuosien aikana valtiollinen Livestock Food Corporation Mal Onimderi investoi yli<br />
50 miljoonaa dollaria kuuteen uuteen karjanhoitotilaan, jotka erikoistuvat rehuviljan<br />
sekä vientikelpoisen lihan tuotantoon. Tavoitteena on olennaisesti lisätä lihan vientiä<br />
IVY-maihin, Kiinaan ja Lähi-Itään. Ensimmäinen 3 000 lammastila valmistui vuoden<br />
2008 ensimmäisellä puolikkaalla. Seuraavat kaksi erikoistuvat nautakarjan tuotantoon.<br />
Itä-<strong>Kazakstan</strong>iin ja Almatyn lähelle rakennettavat 5 000 naudan tilat valmistuvat<br />
vuoden 2009 aikana. Vuoteen 2010 mennessä rakennetaan vielä 5 000 naudan tilat<br />
Astanaan ja Pavlodariin ja 20 000 lampaan tila Almatyn lähelle. Karjakannan jalostaminen<br />
on maatalousministeriön painopistealue. Keinosiemennyksen osuus on <strong>Kazakstan</strong>issa<br />
toistaiseksi vain noin 27 prosenttia, kun se kehittyneissä maissa on noin<br />
80 prosenttia.<br />
Maatalouden konekanta loppuun kulunutta<br />
Vuosina 2003-5 toteutetusta maatalouden tukiohjelmasta huolimatta <strong>Kazakstan</strong>issa<br />
on edelleen valtava pula nykyaikaisista maatalouskoneista ja -laitteista. <strong>Kazakstan</strong>issa<br />
on käytössä noin 40 000 leikkuupuimuria, joiden keskimääräinen kulumisaste on<br />
noin 80 prosenttia. Uusia puimureita tarvittaisiin vuosittain noin 2000. Maatalousministeriön<br />
asiantuntijoiden mukaan lähes 80 prosenttia muustakin maatalouskonekan-<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 31 (42)<br />
nasta on keskimäärin 13-14 vuotta vanhaa ja olisi korvattava välittömästi uudemmilla<br />
laitteilla.<br />
<strong>Kazakstan</strong>in oma maatalouskonetuotanto on kehittymätöntä, eikä vastaa nykyajan<br />
vaatimuksia. Merkittävin maatalouskoneita tuottava yritys on TOO Agrotehmash, joka<br />
on <strong>Kazakstan</strong>in suurin koneenrakennusyritys. Siitä huolimatta, että valtio on panostanut<br />
kotimaisen konetuotannon kehittämiseen ja sektorille on perustettu muutamia yhteisyrityksiä<br />
mm. venäläisten maatalouskoneyritysten (Rostselmash ja Agromashholding)<br />
kanssa, kapasiteetti on täysin riittämätön maatalouden nykytarpeisiin ja suurin<br />
osa maatalouskoneista joudutaan edelleen tuomaan ulkomailta.<br />
Valtaosa olemassa olevasta konekannasta on peräisin Venäjältä, Valko-Venäjältä ja<br />
Kiinasta. Leikkuupuimureista suosituimpia ovat venäläiset Jenisei-puimurit, joita tuodaan<br />
800-1000 vuodessa. Myös venäläisiä Don- ja Niva -puimureita tuodaan useita<br />
satoja vuodessa. Traktorimerkeistä suosituin on MTZ (Minskij traktornyi zavod). Ulkomailta<br />
tuodaan myös mm. siipikarjatalouden tarvitsemia koneita ja laitteita, viljan<br />
kuivaus- ja puhdistuskoneita, ruiskutuslaitteita, lypsykoneita yms. <strong>Kazakstan</strong>issa on<br />
kysyntää myös hyväkuntoisille käytetyille koneille.<br />
Valtion tukitoimet sekä lainansaantimahdollisuuksien paraneminen ovat helpottaneet<br />
maatilojen laitekannan uusintaa. Pankit myöntävät maatalouskonehankintoihin lainoja<br />
normaalikorkoa hieman alhaisemmalla korolla ja aikaisempia vuosia edullisemmilla<br />
ehdoilla. Viime aikoina maanviljelijät ovat voineet myös liisata maatalouskoneita kaupallisten<br />
leasing-yhtiöiden kautta.<br />
Yleisin rahoituskumppani maatiloille on valtion omistama leasingyhtiö Kazagrofinance,<br />
joka liisaa maatalouskoneita 4 prosentin korolla ja jopa seitsemän vuoden maksuajalla.<br />
Vuonna 2008 Kazagrofinance sijoitti maatalouteen noin 50 miljardia tengeä<br />
(414 milj. USD), kun investointisumma vuonna 2007 oli noin 30 miljardia tengeä ja<br />
vuonna 2006 vain 16 miljardia tengeä. Varoilla voidaan ostaa maatalouskoneita sekä<br />
maataloustuotteiden jalostamiseen tarkoitettuja koneita. Finanssikriisin vuoksi hallitus<br />
on luvannut KazAgrolle 350 miljardin tengen lisämäärärahan maatalousyritysten tukemiseen<br />
ja maatalouskoneiden hankintaan. Kazagrofinancella on toimistot kaikilla<br />
maan tärkeimmillä maatalousalueilla.<br />
Vuoden 2008 helmikuun alussa tuli voimaan hallituksen asetus, jolla <strong>Kazakstan</strong>iin<br />
IVYn ulkopuolelta tuotavien maatalouskoneiden tuontitulleja alennettiin tai poistettiin<br />
ne kokonaan. Tuontitulli poistui kokonaan mm. kylvökoneilta, auroilta, äkeiltä ja kultivaattoreilta.<br />
Aikaisemmin tulli oli viisi prosenttia. Telaketjutraktoreiden tuontitulli aleni<br />
viiteen prosenttiin aikaisemmasta 15:sta. Venäjältä ja Valko-Venäjältä tuotaville maatalouskoneille<br />
ei aikaisemminkaan ole asetettu tuontitullia. Tullialennusten uskotaan<br />
lisäävän maatalouskoneiden tuontia maahan.<br />
Tulli- ja veroalennuksia kaipaisi myös kasvihuonelaitteiden tuonti, sillä varsinkin keväisin<br />
hedelmistä ja vihanneksista on pulaa. Tällä hetkellä kasvihuonelaitteista peri-<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 32 (42)<br />
tään 15 prosentin tuontitulli. Hallitus ja KazAgroFinance valmistelevatkin parhaillaan<br />
esitystä, jolla kasvihuoneiden tuontitullit alennettaisiin tai poistettaisiin kokonaan. Lisäksi<br />
kasvihuoneet on tarkoitus vapauttaa arvonlisäverosta. <strong>Kazakstan</strong>issa on käynnissä<br />
ohjelma, jonka puitteissa suurten kaupunkien liepeille rakennetaan kasvihuoneita<br />
tuoreiden kasvien ja vihannesten saannin turvaamiseksi.<br />
Maatalouden alueellinen painottuminen<br />
Maatalouden kokonaistuotannosta yli puolet tuotetaan neljällä alueella: Almatyn, Kostanain<br />
sekä Itä- ja Etelä-<strong>Kazakstan</strong>in alueilla. Sen sijaan maan länsiosan öljy- ja teollisuusalueilla<br />
sekä suurkaupungeissa maataloustuotanto on vähäistä.<br />
<strong>Kazakstan</strong>issa on periaatteessa mahdollista omistaa yksityisesti maatalousmaata.<br />
Presidentti Nazarbajev on useaan kertaan kehottanut hallitusta laatimaan toimenpideohjelman,<br />
jonka avulla maatalousmaan yksityistämistä saataisiin nopeutettua. Yksityistämisellä<br />
olisi suuri merkitys maatalouden kehitykselle, sillä maatilat voisivat käyttää<br />
yksityistettyä maata lainojen takuuna ja hankkia tarvitsemiaan laitteita, karjaa tai<br />
lannoitteita.<br />
Elintarvikesektori<br />
Elintarviketeollisuus on yksi hallituksen seitsemästä prioriteettialasta, joiden avulla<br />
maan tuotannollista pohjaa pyritään monipuolistamaan myös raaka-ainesektorin ulkopuolella.<br />
Elintarviketeollisuuden piirissä toimii runsaat 5000 yritystä, joista 80 prosenttia<br />
on pk-yrityksiä. Teollisuudenala työllistää lähes 70 000 henkeä, joka on runsaat<br />
10 prosenttia maan koko työvoimasta. Kotimainen tuotanto kattaa noin 35 prosenttia<br />
elintarvikkeiden kysynnästä, loppuosa tuodaan ulkomailta.<br />
Elintarviketeollisuudessa on panostettu viime vuosina voimakkaasti tuontia korvaavan<br />
teollisuuden aikaansaamiseen. WTO-valmisteluissaan <strong>Kazakstan</strong> joutuu panostamaan<br />
myös tuotteiden laatuun ja tuotannon saattamiseen kansainvälisten standardien<br />
mukaiseksi. Sektorin kehittäminen vaatisi valtavasti ulkomaisia investointeja, jotta<br />
kauttaaltaan vanhentunut laitekanta saataisiin uusittua, tuotantomenetelmät modernisoitua<br />
ja tuotteiden laatua parannettua. <strong>Kazakstan</strong>issa ei ole juuri lainkaan omaan<br />
elintarvike- ja pakkauskoneiden tuotantoa, vaan valtaosa koneista joudutaan tuomaan<br />
ulkomailta. Vähitellen konekantaa on saatu uusittua ja joillakin tuotannonaloilla kotimaiset<br />
tuotteet ovat jo kilpailukykyisiä tuontituotteiden kanssa. Silti markkinoilla on<br />
vielä tilaa uusille yrittäjille.<br />
<strong>Kazakstan</strong>in luonnonolosuhteet soveltuvat useiden maataloustuotteiden tuottamiseen,<br />
mikä turvaisi hyvän raaka-ainepohjan jalostavalle teollisuudelle, jos sitä saataisiin<br />
modernisoitua. <strong>Kazakstan</strong>illa olisi edellytyksiä myös elintarvikkeiden vientiin, mm.<br />
muihin IVY-maihin, Kiinaan ja Lähi-Itään. Toistaiseksi pienten elintarviketeollisuuden<br />
yritysten pyrkimykset tuotannon modernisoimiseksi ja tuotteiden laadun parantami-<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 33 (42)<br />
seksi ovat tuoneet melko vähän tuloksia. Viennin kasvattaminen esimerkiksi Venäjälle<br />
on ollut vaikeaa, koska tämä on asettanut tuontituotteille korkeat laatuvaatimukset<br />
Lähestyvä WTO-jäsenyys merkitsee kilpailun kiristymistä sekä kotimaassa että vientimarkkinoilla.<br />
Pysyäkseen kilpailussa mukana <strong>Kazakstan</strong>in elintarviketeollisuuden on<br />
saatava parannettua tuotteiden ohella myös pakkauksia. Tällä hetkellä modernia pakkausteknologiaa<br />
on vain suurimmissa yrityksissä. Merkittävimpiä elintarvike- ja pakkauskoneiden<br />
toimittajia ovat Venäjä, Turkki, Kiina, Italia ja Saksa. Markkinoiden ennustetaan<br />
kasvavan noin 20 prosentin vauhdilla lähivuosina. Elintarviketeollisuuden<br />
yritysten konehankintoja on vauhdittanut lainansaanti- ja leasing-mahdollisuuksien<br />
(Kazagrofinance, ks. Maatalous) helpottuminen. Myös valtio subventoi konehankintoja<br />
WTO-jäsenyyden lähestyessä. Valtio on myöntänyt kolmen viime vuoden aikana<br />
tukea elintarviketeollisuuden koneiden liisaamiseen ja lisäksi korkotukea liikepankeilta<br />
konehankintoja varten otettujen lainojen korkomaksuihin.<br />
Lähivuosien aikana erityisen voimakkaasti arvioidaan kasvavan maidon ja lihatuotteiden<br />
tuotannon, mihin myötävaikuttaa karjakannan kasvu. Myös kalateollisuuden näkymät<br />
ovat parantuneet hallituksen tukitoimien ansiosta. <strong>Kazakstan</strong>in hallitus on velvoittanut<br />
Kaspianmeren öljyesiintymillä toimivat kansainväliset konsernit investoimaan<br />
kalateollisuuteen kompensaationa öljytuotannon aiheuttamista ongelmista bioresursseille.<br />
Kalanjalostus on <strong>Kazakstan</strong>issa tähän saakka ollut rajoitettua. Lähivuosina on<br />
tarkoitus luoda kapasiteettia mm. erilaisten lopputuotteiden, kuten kuivatun ja savustetun<br />
kalan ja pakasteiden tuotantoa varten. Hyvät edellytykset jalostusteollisuuden<br />
kehittämiselle on myös myllyteollisuudessa runsaan raaka-ainevarannon ansiosta.<br />
Elintarviketeollisuudessa investointitarve on suurin seuraavilla sektoreilla:<br />
viljan jalostus (mm. etanolin ja gluteenin tuotanto)<br />
vihannesten ja hedelmien jalostaminen mehuiksi ja hilloiksi<br />
säilykkeet (omaa tuotantoa ei juuri lainkaan toistaiseksi)<br />
kasviöljyn tuotanto<br />
puolivalmisteet supermarketteihin<br />
soijapohjaiset tuotteet<br />
snack-tuotteet<br />
nauta- ja siipikarjalihatuotteiden jalostus<br />
maitojalosteet<br />
kalanjalostustuotteet<br />
pakkauskoneet ja materiaalit<br />
laboratoriolaitteet maidon ja maitojalosteiden testaamista varten<br />
Tieto- ja viestintätekniikka<br />
Telekommunikaatiosektori on jo useita vuosia ollut rakennussektorin ohella <strong>Kazakstan</strong>in<br />
nopeimmin kasvavia aloja. Potentiaalia markkinoilla on paljon, sillä penetraatioaste<br />
on alhainen kaikilla tietoliikenteen osa-alueilla. Maan suuri koko ja hajanainen<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 34 (42)<br />
asutus ovat suuria haasteita telekommunikaatiosektorin kehitykselle ja palvelujen tarjoamiselle<br />
maanlaajuisesti. Kehitys on ollut hidasta ja puhelinyhteydet toimivat <strong>Kazakstan</strong>issa<br />
heikosti jopa maan suurimpien kaupunkien välillä. Puhelintiheys oli vuoden<br />
2008 lopussa kiinteiden linjojen osalta maanlaajuisesti 20,3 prosenttia. Maaseudulla<br />
toimitaan monin paikoin käsikäyttöisten puhelinoperaattoreiden välityksellä. <strong>Kazakstan</strong>in<br />
lähestyvän WTO-jäsenyyden vuoksi telekommunikaatiosektorin kehittäminen<br />
kuuluu hallituksen prioriteettikohteisiin lähivuosina.<br />
Lankapuhelinmarkkinat<br />
Vuonna 2004 hyväksytty telekommunikaatiolaki oli ensimmäinen askel markkinoiden<br />
vapauttamiseksi. Se poisti periaatteessa markkinoita hallinneen Kazaktelekomin monopolin<br />
kauko- ja kansainvälisten puhelinpalveluiden tarjoamisessa ja avasi pääsyn<br />
myös muille operaattoreille kansalliseen verkkoon. Valtiollinen Kazaktelekom hallitsee<br />
kuitenkin edelleen telekommunikaatioalan markkinoita. Yhtiö tarjoaa paikallisten ja<br />
kansainvälisten puhelinpalvelujen lisäksi myös mm. tiedonsiirtoon ja internettiin liittyviä<br />
palveluja sekä koti- että ulkomaille. Yhtiön monopoliaseman vuoksi lankapuhelin-<br />
ja internet-palvelut ovat <strong>Kazakstan</strong>issa huomattavasti kalliimpia kuin naapurimaissa.<br />
Esimerkiksi internet-maksut ovat kaksinkertaiset Venäjään verrattuna ja kolminkertaiset<br />
Kiinaan verrattuna. Kansainväliset puhelut puolestaan ovat viisinkertaiset Kiinan<br />
hintatasoon nähden.<br />
Pystyäkseen haastamaan Kazaktelekomin muut operaattorit joutuvat tekemään huomattavia<br />
investointeja oman infrastruktuurinsa kehittämiseen. Lähestyvän WTOjäsenyyden<br />
uskotaan rohkaisevan myös ulkomaisia investoijia markkinoille. Muiden<br />
operaattoreiden toimintaedellytysten parantamiseksi hallitus suunnittelee mm. Kazaktelekomin<br />
osittaista yksityistämistä. Tällöin verkko todennäköisesti jäisi valtion omistukseen,<br />
muut palvelut siirtyisivät yksityisen operaattorin hoidettavaksi.<br />
Kuluvan vuosikymmenen alkupuolella on investoitu mm. puhelinverkon digitalisointiin.<br />
Tilanne on korjaantunut suurissa kaupungeissa, mutta maaseudulla kiinteän verkon<br />
palvelut ovat edelleen heikot ja puuttuvat monin paikoin kokonaan. Modernisointihankkeissa<br />
on ollut mukana lukuisia ulkomaisia yhtiöitä, mm. Nokia. Rahoitusta ovat<br />
myöntäneet mm. EBRD ja muut kansainväliset rahoituslaitokset. <strong>Kazakstan</strong>issa ei ole<br />
omaa puhelinlaitteiden tuotantoa juuri lainkaan, vaan valtaosa laitteista tuodaan ulkomailta.<br />
Presidentti Nazarbajev on henkilökohtaisesti vaatinut Kazaktelekomia parantamaan<br />
kiinteän verkon kattavuutta ja vetämään linjat kaikkiin yli 50 hengen asuintaajamiin<br />
maaseudulla. Tällaisia paikkakuntia ja kyliä on yli 300. Samalla presidentti vaatii internet-tiheyden<br />
lisäämistä maanlaajuisesti.<br />
Saadakseen enemmän ulkomaista pääomaa sektorin kehittämiseen <strong>Kazakstan</strong>in hallitus<br />
suunnittelee rajoitusten poistamista ulkomaisten investoijien osakkuudelta kauko-<br />
ja kansainvälisiä puheluita välittävissä yhtiöissä. Nykyisen lainsäädännön mukaan ul-<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 35 (42)<br />
komaisten yritysten hallussa ei voi olla enempää kuin 49 prosenttia kiinteän verkon<br />
operaattoreiden osakkeista.<br />
Kazaktelekomin ohella kiinteän verkon palveluja tarjoavat myös mm. kansallisen rautatieyhtiön<br />
tytäryhtiö AO Transtelekom ja KazTransCom, joka on valtiollisen Kaz-<br />
MunaiGaz -öljy-yhtiön tytäryhtiö sekä AO Nursat, Arna (DUCAT) ja Astel. Ne käyttävät<br />
hyväkseen olemassa olevia liikenneverkkojaan tietoliikenneyhteyksien rakentamiseen.<br />
Mainittujen lisäksi markkinoilla on myös useita yksityisiä puhelinyhtiöitä.<br />
Matkapuhelinmarkkinat<br />
Penetraatioaste matkapuhelinmarkkinoilla lähes 100 prosenttia vuoden 2009<br />
maaliskuun lopussa (sim-korttien mukaan)<br />
Markkinoilla on toistaiseksi yksi AMPS- ja kolme GMS-operaattoria.<br />
<strong>Kazakstan</strong>in matkapuhelinmarkkinat alkoivat kehittyä varsin myöhään, mutta kehitys<br />
on ollut nopea. Vuonna 2007 penetraatioaste nousi sim-korttien mukaan 33 prosentista<br />
vuoden alussa 70 prosenttiin vuoden lopussa. Vuoden 2009 maaliskuun loppuun<br />
mennessä matkapuhelintiheys oli sim-korttien mukaan lähes saavuttanut sadan prosentin<br />
rajan. Todellinen matkapuhelintiheys on kuitenkin vielä jäljessä Venäjästä ja<br />
Ukrainasta, mutta on toisaalta huomattavasti korkeampi kuin muissa Keski-Aasian tasavalloissa.<br />
Markkinoita alettiin vapauttaa vasta 90-luvun lopulla, minkä vuoksi Kazaktelecomin<br />
omistama monopoliyhtiö Altel pystyi asettamaan matkapuhelinpalveluille<br />
korkeat hinnat.<br />
Lisenssi matkapuhelinpalvelujen tarjoamista varten on neljällä operaattorilla, joista<br />
kolmessa Kazaktelekomilla on omistusosuus. Edellä mainittu AMPS-operaattori Altel<br />
otti joulukuussa 2003 käyttöön CDMA 2000 -standardin. GSM 900-/GSM 1800 -<br />
standardin palveluja puolestaan tarjoavat GSM <strong>Kazakstan</strong> (tavaramerkit K-Cell ja Activ)<br />
ja Kar-Tel (tavaramerkit Beeline ja K-Mobile) sekä Kazaktelekomin tytäryhtiö Mobile<br />
Telecom Service (Neo<strong>Kazakstan</strong>). GSM <strong>Kazakstan</strong>in omistajia ovat Fintur Holding<br />
(51 %) ja Kazaktelekom (49 %). Venäläinen Vimpelcom puolestaan omistaa 51<br />
prosenttia Kar-Telistä. Kuluvan vuoden heinäkuun 17. päivä oli takaraja tarjouskilpailussa<br />
koskien 51 prosentin myyntiä Neo<strong>Kazakstan</strong>-operaattorissa. Tarjouksen jättivät<br />
mm. venäläinen MTS ja eteläkorealainen SK Telecom.<br />
Maan johtava matkapuhelinoperaattori on GSM <strong>Kazakstan</strong>, jonka asiakasmäärä oli<br />
6,3 miljoonaa vuoden 2007 lopussa. Samana ajankohtana Kar-Telillä oli noin 4,6 miljoonaa<br />
asiakasta. Vuoden 2007 alkupuolella GSM-lisenssin sai Mobile Telecom Service<br />
– MTS (tavaramerkki NEO), joka on Kazaktelekomin tytäryhtiö. Toistaiseksi operaattorilla<br />
ei ole kaupallista toimintaa. Venäläinen MTS on lehtitietojen mukaan kiinnostunut<br />
enemmistöosakkuudesta yhtiössä, jotta pääsisi <strong>Kazakstan</strong>in nopeasti kasvaville<br />
markkinoille.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 36 (42)<br />
3G-palveluja ei <strong>Kazakstan</strong>issa ole vielä tarjolla. Markkinoita valvova Kazakh Agency<br />
of Informatization and Communication (AIC) on ilmoittanut, että ensimmäiset 3Gpalvelut<br />
voidaan ottaa käyttöön vuoden 2009 loppuun mennessä.<br />
Internet<br />
Internet-tiheys oli <strong>Kazakstan</strong>issa vuoden 2008 lopussa 14,8 prosenttia (2,3 miljoonaa<br />
käyttäjää). Internetin käyttö on keskittynyt Almatyyn ja Astanaan sekä maan pohjoisille<br />
alueille, joilla maan korkeammin koulutettu väestö suurelta osin asuu. Internetin<br />
käyttö kasvaa sitä mukaa kuin tietokoneiden määrä kotitalouksissa lisääntyy. Lokakuussa<br />
2008 tietokone oli 42 prosentissa kotitalouksista kaupungeissa, joissa asuu yli<br />
70 000 ihmistä (vuotta aikaisemmin 37 %:ssa). Samanaikaisesti on kasvanut myös<br />
kannettavia tietokoneita käyttävien joukko. Lokakuussa 2008 kannettava tietokone oli<br />
4 prosentilla kotitalouksista (vuotta aikaisemmin 2,1 prosentilla) yli 70 000 asukkaan<br />
kaupungeissa.<br />
Laajakaista on yleisin internet-yhteys kaupunkikotitalouksissa. Lokakuun 2008 tietojen<br />
mukaan 64 prosenttia internet-liittymän haltijoista edellä mainitun suuruisissa<br />
kaupungeissa käytti Megaline-laajakaistapalvelua, jota tarjoaa maan merkittävin internet-operaattori<br />
Kazaktelekom. Internet-palveluja tarjoavat myös mm. Astel, Golden<br />
Telecom ja Nursat. Vuoden 2008 lopussa laajakaistaliittymiä oli 600 900.<br />
Kiinteän verkon vajavuuksien ja maan valtavan koon vuoksi suuri potentiaali <strong>Kazakstan</strong>issa<br />
on langattomilla laajakaistapalveluilla. Vuoden 2008 loppupuolella maan suurin<br />
vaihtoehtoinen lankapuhelin- ja intenet-palveluja tarjoava operaattori Arna allekirjoitti<br />
sopimuksen eteläkorealaisen Postdatan kanssa mobiilin WiMax-verkon rakentamisesta<br />
<strong>Kazakstan</strong>iin. Arnalla on WiMax-lisenssi maan 36 suurimpaan kaupunkiin.<br />
AsiaBell puolestaan on äskettäin allekirjoittanut sopimuksen Ciscon kanssa Wimaxlaajakaistaverkon<br />
rakentamisesta ensin Karagandan alueelle ja myöhemmin myös<br />
<strong>Kazakstan</strong>in muille alueille.<br />
Tietoliikennelaitteet<br />
<strong>Kazakstan</strong>in oma tietoliikennelaitteiden tuotanto on lähes olematonta ja 97-98 prosenttia<br />
tarpeesta katetaan tuonnilla. Suurimpia laitetoimittajia ovat Motorola, Ericsson,<br />
Alcatel, Nokia, Siemens, Huawei, ZyXel ja ZTE. Lähivuosina <strong>Kazakstan</strong>issa on valtavasti<br />
kysyntää erilaisilla telekommunikaatioalan laitteilla ja palveluilla, koska hallituksen<br />
kunnianhimoisena tavoitteena on saattaa nykyaikaiset puhelinpalvelut myös<br />
maaseudulle.<br />
Teknologiapuistot<br />
Informaatioteknologian kehittämiseksi Almatyn lähelle perustettiin vuonna 2005 Alatau<br />
IT City (AITC), joka on koko Keski-Aasian korkeateknologiakeskus. AITC:llä on<br />
erityistalousalueen status ja se tarjoaa tulli- ja veroetuja alueella toimiville informaatio-<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 37 (42)<br />
ja telekommunikaatioalan yrityksille. Alueella on hyvä infrastruktuuri, nykyaikaiset tuotanto-<br />
ja liiketilat, logistiikka- ja tietokonekeskukset. Alueen tehtävä on myötävaikuttaa<br />
informaatio- ja telekommunikaatioalan kehitykseen <strong>Kazakstan</strong>issa ja nykyaikaisen<br />
teknologian käyttöönottoon. Hallitus toivoo alueelle ulkomaisia toimijoita, joiden avulla<br />
maahan saadaan siirrettyä uusinta teknologiaa ja alan tietotaitoa.<br />
AITC (TOO Kompanija po upravleniju parkom informatsionnyh tehnologij)<br />
Puh. +7 (3272) 599-823, 599-824; Fax +7 (3272) 599-825<br />
E-mail: info@aitc.kz; Internet: www.aitc.kz<br />
Palvelusektori<br />
Vähittäiskauppa<br />
Vuonna 2008 vähittäiskaupan arvo kasvoi 3,3 prosenttia edellisvuodesta 2 314<br />
miljardiin tengeen<br />
Vuoden 2008 tammi-kesäkuussa vähittäiskaupan liikevaihto supistui 8,6 prosenttia<br />
edellisvuoden vastaavan ajankohdan tasosta<br />
Vähittäiskauppasektori on kehittynyt <strong>Kazakstan</strong>issa voimakkaasti muutaman viime<br />
vuoden aikana. Varsinkin suuremmissa kaupungeissa perinteisten basaarien ja torien<br />
merkitys on alkanut vähentyä ja tilalle ovat tulleet nykyaikaisemmat kaupantekomuodot.<br />
Markkinoille on tullut sekä koti- että muutamia ulkomaisia kauppaketjuja.<br />
Vuonna 2008 kazakstanilaisten käytettävissä olevista tuloista 43,8 prosenttia meni<br />
elintarvikkeisiin. Samana vuonna keskimääräiset kuukausitulot henkeä kohti olivat 20<br />
086 tengeä. Tulotaso oli korkein Atyraun ja Mangistaun alueilla sekä Astanassa ja<br />
Almatyssa. Keskitasoa huomattavasti alhaisempi tulotaso oli aikaisempien vuosien<br />
tapaan Zhambylin, Etelä-<strong>Kazakstan</strong>in ja Almatyn alueilla. Vuoden 2008 kolmannella<br />
neljänneksellä elintasominimiä alhaisemmat tulot oli 16,2 prosentilla väestöstä. <strong>Kazakstan</strong>in<br />
väestöstä 0,8-0,9 prosenttia kuuluu uusrikkaisiin (tulot vähintään 100 000<br />
USD vuodessa) ja viisi prosenttia ylempään keskiluokkaan (tulot 20 800-100 000<br />
USD vuodessa).<br />
Vuonna 2008 vähittäiskauppamarkkinoiden arvo oli 2 314 miljardia tengeä eli 17,9<br />
miljardia dollaria, joka oli 3,3 prosenttia enemmän kuin vuotta aikaisemmin. Vuonna<br />
2008 yli puolet vähittäiskaupan liikevaihdosta toteutui Almatyssa ja Astanassa. Nopeinta<br />
vähittäiskaupan kasvu oli Kyzylordan ja Zhambylin alueilla sekä Astanassa.<br />
Alan asiantuntijat arvioivat, että harmaiden markkinoiden vaikutus huomioiden reaalinen<br />
markkinapotentiaali on huomattavasti virallista liikevaihtolukua korkeampi.<br />
<strong>Kazakstan</strong>issa toimii parikymmentä päivittäistavaraketjua, joista kuusi toimii yli aluerajojen.<br />
Merkittävimpiä kotimaisia supermarket-ketjuja ovat Gros ja Ajmar sekä discounter-ketju<br />
SKIF Sauda.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 38 (42)<br />
Supermarkettien asiakaskunta koostuu pääasiassa keskiluokasta tai sitä varakkaammasta<br />
ostajakunnasta. Pienempituloiset asioivat edelleen pääasiassa toreilla,<br />
mini-marketeissa tai lähiömyymälöissä. Almatyn supermarketeissa on enemmän<br />
tuontitavaraa ja hintataso on melko korkea. Pienissä myymälöissä ja lähiökaupoissa<br />
tavaravalikoima on pääasiassa kotimaista ja hintataso on alhaisempi. Viime vuosina<br />
kotimainen elintarviketeollisuuden tuotanto on kasvanut ja laatu parantunut, minkä<br />
vuoksi tuontielintarvikkeiden osuus on vastaavasti jonkin verran supistunut. Tuontituotteiden<br />
määrä supistuu väistämättä finanssikriisin vuoksi, koska ostovoiman ehtyessä<br />
vähittäiskauppa joutuu vähentämään tavaravalikoimaa ja keskittymään alhaisemman<br />
hintatason välttämättömyystuotteisiin.<br />
Suurimmissa aluekeskuksissa on nykyaikaisia ostoskeskuksia, joiden pienet erikoisliikkeet<br />
tarjoavat sekä koti- että ulkomaisia vaatteita, turkiksia, kenkiä, elektroniikkaa,<br />
kultasepän tuotteita jne. Erityisen paljon keskuksissa on italialaisia, ranskalaisia ja<br />
turkkilaisia tuotteita tarjoavia erikoisliikkeitä. <strong>Kazakstan</strong>in markkinoilla on vielä tilaa<br />
nykyaikaiselle vähittäiskauppatoiminnalle.<br />
Matkailu<br />
<strong>Kazakstan</strong> ei ole tähän saakka ollut erityisen suosittu matkailukohde, mikä johtuu<br />
mm. heikosta liikenneinfrastruktuurista ja monimutkaisista viisumijärjestelyistä. Viimeksi<br />
mainittua tosin on helpotettu mm. EU-kansalaisille siinä mielessä, että viisumihakemukseen<br />
ei enää tarvitse liittää virallista kutsukirjettä.<br />
Matkailuklusteri kuuluu lähivuosina <strong>Kazakstan</strong>in prioriteettikehityskohteisiin, jonka uskotaan<br />
voivan muodostua merkittäväksi tulolähteeksi. Matkailuhankkeiden toteuttamiseen<br />
toivotaan ulkomaisia investoijia. Suuret ulkomaiset hotelliketjut ovatkin jo tutkineet<br />
<strong>Kazakstan</strong>in markkinoita ja esimerkiksi Ritz-Carlton on ilmoittanut avaavansa<br />
ensimmäisen hotellinsa <strong>Kazakstan</strong>issa kolmen vuoden sisällä.<br />
<strong>Kazakstan</strong> joutuu pakon edessä investoimaan matkailualan infrastruktuurin kehittämiseen,<br />
sillä se valmistautuu järjestämään Aasian maiden talviolympialaiset vuoden<br />
2011 helmikuussa. Kisoja varten se joutuu muutaman vuoden sisällä rakentamaan<br />
seitsemän hiihtokeskusta, joista viisi tulee Almatyn alueelle ja kaksi Itä-<strong>Kazakstan</strong>in<br />
alueelle. Myös nykyaikaiset laatuvaatimukset täyttävää majoitustilaa tarvitaan lisää.<br />
Länsi-<strong>Kazakstan</strong>iin Magnistaun alueelle on suunniteltu noin neljän miljardin dollarin<br />
investointeja matkailuklusterin kehittämiseen. Kunnianhimoisin hanke sisältää mm.<br />
Kenderlin lomakohteen laajentamisen. Alueelle on tarkoitus rakentaa mm. Disneyland,<br />
kasino, metsästysklubi, golf-kenttiä ja luxus-hotelleja.<br />
Suuri painoarvo lähivuosina on ekoturismin kehittämisellä. Jo vuonna 2004 hyväksyttiin<br />
aloite, jonka tavoitteena on suunnata matkailijoita maaseudulle ja käyttää ansaittuja<br />
varoja näiden lähes koskemattomien alueiden kehittämiseen. Vuodesta 2005 alkaen<br />
Almatyssa on toiminut ekomatkailun informaatiokeskus, joka järjestää erilaisia pal-<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 39 (42)<br />
veluja matkailijoille sekä seminaareja ja kontaktitilaisuuksia alan edustajille. Lisäksi<br />
Astanaan on tarkoitus avata maan ensimmäinen maanlaajuinen matkailunedistämiskeskus,<br />
jonka on määrä järjestää myös alan koulutusta.<br />
Myös muita omaperäisiä ja <strong>Kazakstan</strong>ille ominaisia matkailuhankkeita on vireillä.<br />
Esimerkiksi Itä-<strong>Kazakstan</strong>in alueelle on tarkoitus rakentaa matkailukohde, joka koostuu<br />
eri kansallisuuksien asutustaajamista. Alueelle on suunniteltu mm. kazakstanilaista,<br />
mongolialaista, venäläistä, kiinalaista, arabialaista ja saksalaista kylää. Turistit<br />
voisivat matkustaa kamelilla, aasilla, kajakeilla, purjeveneillä jne. kylästä toiseen ja tutustua<br />
eri kansallisuuksien elämäntapaan, käsityötaitoon ja kulttuuriin. Lisätietoja<br />
matkailualasta: Matkailu- ja urheiluministeriö: www.mts.gov.kz; Ekomatkailu:<br />
www.ecotourismus.kz<br />
Pankkisektori<br />
<strong>Kazakstan</strong>in pankkijärjestelmä on Keski-Aasian kehittynein ja se on varsin lyhyen<br />
ajan sisällä ottanut käyttöön kansainväliset pankkialan standardit maan keskuspankin<br />
ja pankkivalvontaviraston tarkan valvonnan alla. Maan entinen pääkaupunki, Almaty,<br />
on <strong>Kazakstan</strong>in ja koko Keski-Aasian rahoitusmaailman keskus.<br />
Pankkien määrä on vähentynyt selvästi 90-luvun alkupuolen tasosta. Pankkeja oli<br />
vuoden 2009 kesäkuun lopussa enää 38, kun niitä vuonna 1994 oli 184. <strong>Kazakstan</strong>in<br />
suurimpia pankkeja ovat KazKommertsbank, TuranAlem, Halyk-bank ja ATF-Bank<br />
sekä valtion omistama Development Bank of Kazakhstan (DBK). Keskuspankki on jo<br />
90-luvun alkupuolelta alkaen rohkaissut pankkeja yhdistymään ja ottamaan käyttöön<br />
kansainvälisiä standardeja toimintansa tehostamiseksi.<br />
Kazkommertsbank on johtava pankki- ja rahoituspalvelujen tarjoaja <strong>Kazakstan</strong>issa.<br />
Sen osuus maan lainamarkkinoilla on noin 24 prosenttia. Pankki on maan suurin toimija<br />
myös osake- ja valuuttamarkkinoilla.<br />
Bank TuranAlem (BTA) kuuluu niin ikään <strong>Kazakstan</strong>in ja koko IVY-alueen johtaviin<br />
pankkeihin. Pankki tarjoaa palveluita sekä yritys- että vähittäisasiakkaille, luotottaa<br />
pk-yrityksiä, rahoittaa kauppaa, tarjoaa leasing-palveluja sekä toimii eläkerahasto- ja<br />
osakemarkkinoilla. Se on valittu useana vuonna sekä <strong>Kazakstan</strong>in että IVY-maiden<br />
parhaaksi pankiksi. TuranAlemilla on <strong>Kazakstan</strong>issa 193 toimistoa ja 22 haaraosastoa.<br />
Pankki on laajentanut toimintaansa myös <strong>Kazakstan</strong>in ulkopuolelle ja sillä on<br />
edustustot mm. Moskovassa, Kiovassa, Bishkekissä, Bakussa, Jekaterinburgissa,<br />
Tbilisissä, Dushanbessa sekä Shanghaissa.<br />
Halykbank (Kansanpankki) on perustettu <strong>Kazakstan</strong>in säästöpankin pohjalta ja se on<br />
maan suurin yleispankki, joka hoitaa mm. hallituksen eläke- ja muut tukimaksut. Kärkiviisikkoon<br />
<strong>Kazakstan</strong>in pankkien joukossa kuuluu myös ATF-Bank, joka tarjoaa palvelujaan<br />
sekä yritys- että kuluttajamarkkinoille. Viime vuosina erityisen voimakkaasti<br />
on kasvanut Alliance-pankki, joka on noussut kärkiviisikkoon maan pankkien joukos-<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 40 (42)<br />
sa. Voimakas kasvu selittyy laajenemisella Almatyn ja Astanan ulkopuolelle muihin<br />
aluekeskuksiin.<br />
Vuonna 2001 hallitus perusti <strong>Kazakstan</strong>in kehityspankin (Kazakh Development Bank<br />
– KDB) edistämään taloudellista kehitystä ja vientiä raaka-ainesektorin ulkopuolella.<br />
Tavoitteena on saada houkuteltua koti- ja ulkomaisia investoijia sijoittamaan myös<br />
muille tuotannonaloille kuin öljy- ja kaasuteollisuuteen. <strong>Kazakstan</strong>in kehityspankin<br />
kautta kanavoidaan noin puolet hallituksen erilaisiin prioriteettikohteisiin allokoimista<br />
varoista. Pankin investointikohteet ovat painottuneet Almatyyn ja Astanaan. Tärkeimpiä<br />
kohteita ovat kuljetus- ja tietoliikennesektori, sähköntuotanto ja -jakelu, korkeateknologia<br />
sekä jalostusteollisuus.<br />
Finanssikriisin vuoksi valtion omistusosuus pankkisektorilla alkaa jälleen kasvaa. Valtion<br />
haltuun otettiin jo vuoden 2009 helmikuun alussa BTA Bank ja Alliance Bank.<br />
Myös muut suuret pankit ovat saaneet valtion tukia Samruk-Kazyna -rahaston kautta<br />
ja niidenkin odotetaan ennemmin tai myöhemmin ajautuvan valtion omistukseen.<br />
Edellä mainittujen pankkien lisäksi tukitoimien kohteena ovat olleet mm. Halyk Bank<br />
ja Kazkommertsbank.<br />
Leasing<br />
Leasing-laki hyväksyttiin <strong>Kazakstan</strong>issa vuonna 2000, minkä jälkeen leasingpalvelujen<br />
käyttö on nopeasti yleistynyt. Leasing-yhtiöt ovat joko liikepankkien 100-<br />
prosenttisesti omistamia tytäryhtiöitä tai toimivat muuten niiden kanssa kiinteässä yhteistyössä.<br />
<strong>Kazakstan</strong>issa toimii tällä hetkellä 14 leasing-yhtiötä, joista liikepankit ovat<br />
perustaneet yhdeksän. Merkittävin valtion perustama leasing-yhtiö on Kazagrofinance,<br />
joka on rahoittanut alhaisilla koroilla maatilojen kone- ja laitehankintoja.<br />
Tapakulttuuri<br />
Liikeneuvotteluissa<br />
<strong>Kazakstan</strong>issa käydään kauppaa pitkälti Venäjän mallin mukaisesti.<br />
Liikeneuvotteluista on sovittava etukäteen ja oikeiden ihmisten osallistuminen on<br />
varmistettava (henkilösuhteilla suuri merkitys)<br />
Neuvottelukieli ulkomaalaisten kanssa on yleensä venäjä. Muista kielistä kannattaa<br />
sopia etukäteen.<br />
Pukeutuminen ei ole äärimmäisen muodollista, mutta kokopukua tai vähintään irtotakki-suorat<br />
housut -yhdistelmää on käytettävä neuvotteluissa liike- ja virkamiesten<br />
kanssa.<br />
Liikeneuvotteluihin ravintoloissa on hyvä varata kunnolla aikaa<br />
Neuvotteluja voidaan käydä myös aamiaispöydässä. Ei ole lainkaan epätavallista,<br />
että aamiaisella nautitaan myös vodkaa ja pidetään maljapuheita.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 41 (42)<br />
Linkkejä<br />
<strong>Kazakstan</strong> on suhteellisen turvallinen maa, mutta liikkumista pimeään aikaan varsinkin<br />
yksin kannattaa välttää.<br />
Takseina toimivia yksityisautoja kannattaa varoa varsinkin, jos niissä on useita<br />
henkilöitä. Virallistenkin taksien kanssa hinnasta kannattaa sopia etukäteen.<br />
Tavallisimpia ulkomaalaisiin kohdistuvia rikkeitä ovat taskuvarkaudet, joten suuria<br />
rahasummia ei kannata kuljettaa mukana.<br />
Liikennekulttuuri ”villiä”, joten jalankulkijan on syytä noudattaa varovaisuutta katuja<br />
ylittäessään.<br />
Paikallinen ruokakulttuuri on hyvätasoista, mutta varsinkin kesäkuukausina kannattaa<br />
varoa helposti pilaantuvia ruokia.<br />
Vesijohtoveden sijasta suositellaan pullotettua vettä.<br />
Slaavilaista alkuperää olevat ihmiset (venäläiset, ukrainalaiset) juovat alkoholia,<br />
mutta islamilaisten kazakkien suhtautuminen alkoholiin vaihtelee (odota aloitetta<br />
vastapuolelta).<br />
Islamilaisen kulttuurin rooli kaiken kaikkiaan on melko vahva.<br />
Lääkkeistä on huutava pula, joten tarvittavat lääkkeet oltava mukana (kuten myös<br />
neulat, ruiskut ja muut mahdollisesti tarvittavat terveydenhoitovälineet).<br />
Rokotteista suositeltavia ovat ainakin jäykkäkouristus-, kurkkumätä-, polio- ja hepatiitti.<br />
Suomalaiset tarvitsevat <strong>Kazakstan</strong>iin viisumin, jonka saa esimerkiksi <strong>Kazakstan</strong>in<br />
Moskovan tai Berliinin suurlähetystöistä. Passin on oltava voimassa puoli vuotta<br />
matka-ajankohdan jälkeen. Passi on pidettävä koko ajan mukana.<br />
Yli viiden päivän oleskelu maassa edellyttää rekisteröintiä (lisätietoja hotellin virkailijoilta).<br />
Yli kuukauden maassa viipyvien on todistettava HIV-negatiivisuus tuoreella todistuksella.<br />
<strong>Kazakstan</strong>issa käytetään pääasiassa käteistä rahaa. Suuret hotellit hyväksyvät<br />
myös yleisimmät luottokortit. Matkashekkien vaihtaminen voi olla vaikeaa.<br />
Paikallisia Internet-osoitteita<br />
http://www.akorda.kz Presidentin viralliset sivut<br />
http://www.parlam.kz/ <strong>Kazakstan</strong>in parlamentti<br />
http://www.government.kz/ <strong>Kazakstan</strong>in hallitus<br />
http://www.minfin.kz/ <strong>Kazakstan</strong>in valtiovarainministeriö<br />
http://www.taxkz.kz/ Finanssiministeriön alainen verokomitea<br />
http://www.minplan.kz/ Talous- ja budjettisuunnitteluministeriö<br />
http://www.mfa.kz/ <strong>Kazakstan</strong>in ulkoasiainministeriö<br />
http://www.mit.kz/ <strong>Kazakstan</strong>in teollisuus- ja kauppaministeriö<br />
http://www.nature.kz Ympäristöministeriö<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Kazakstan</strong> 42 (42)<br />
http://www.nationalbank.kz <strong>Kazakstan</strong>in keskuspankki<br />
http://www.kdb.kz Development Bank of Kazakhstan<br />
http://www.kazinvest.kz/ <strong>Kazakstan</strong>in investointikomitea<br />
http://www.nif.kz Kansallinen innovaatiorahasto<br />
http://www.ifk.kz Valtion investointirahasto<br />
http://www.kazakhstaninvestment.com/ Kazkommert Securities<br />
http://www.e.gov.kz/business Electronic governement of the Republic of Kazakhstan<br />
http://www.itk.kz IT-alan yritysten yhdistys<br />
http://www.aic.gov.kz Hallituksen alainen tietoliikennealan virasto<br />
http://www.afk.kz/ Rahoituslaitosten yhdistys<br />
http://www.naceks.kz/ Kansallinen sertifiointivirasto<br />
http://www.memst.kz/ Valtiollinen standardoimisvirasto<br />
http://www.salyk.kz/ Finanssiministeriön alainen verokomitea<br />
http://www.stat.kz <strong>Kazakstan</strong>in tilastotoimisto<br />
http://www.customs.kz/en/ <strong>Kazakstan</strong>in tulli<br />
http://www.kase.kz <strong>Kazakstan</strong>in pörssi<br />
Media<br />
http://www.inform.kz Kansallinen tietotoimisto<br />
http://www.dn.kz/ Delovaja Nedelja (venäjänkielinen)<br />
http://www.kazpravda.kz/ Kazahstanskaja Pravda<br />
http://www.times.kg/ The Times of Central Asia<br />
http://www.khabar.kz <strong>Kazakstan</strong>in uutistoimisto<br />
http://www.profit.kz Tietoliikennealan uutisia:<br />
<strong>Finpro</strong>n <strong>Kazakstan</strong>in toimisto<br />
Aikaero Suomen aikaan (+3/+4)<br />
<strong>Finpro</strong>; Finland Trade Center<br />
Zhaniya Adilbek, vientikeskuksen päällikkö<br />
Suite 803, 8th fl<br />
"Old Square" Business Center,<br />
Panfilov Street 98, ALMATY<br />
050000 REPUBLIC OF KAZAKHSTAN<br />
puh. +7 727 244 6928<br />
faksi: +7 727 244 6927<br />
kazakhstan(a)finpro.fi<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi