Lataa aihetta käsitelleen verkostotapaamisen muistio - Asunto ensin
Lataa aihetta käsitelleen verkostotapaamisen muistio - Asunto ensin
Lataa aihetta käsitelleen verkostotapaamisen muistio - Asunto ensin
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Nimi ovessa –hanke<br />
Verkostotapaamisen <strong>muistio</strong><br />
Verkostoryhmä<br />
Erityisteema / kohderyhmä<br />
Aika ja paikka<br />
Koordinoija / puheenjohtaja<br />
Kuntouttava asuminen<br />
Nuoret<br />
29.11.2010, Espoo<br />
Kaijus Varjonen<br />
Pääalustus<br />
Kati Kovanen, Sepänkylä tukiasuntola, Espoon kaupunki:<br />
Nuorten päihdekuntoutujien kuntouttava asuminen<br />
Kommenttipuheenvuorot<br />
Eila Lappalainen, Espoon mielenterveys- ja päihdepalvelut:<br />
Nuorten mielenterveysongelmaisten kuntouttava asuminen<br />
Sari Timonen, Nuorten tuetun asumisen kansallinen hanke, NAL:<br />
Nuorten kuntouttava asuminen<br />
__________________________________________________________________________________________________________________<br />
Muistio<br />
Aluksi mietittiin sarjakuvan välityksellä, mitä asunto <strong>ensin</strong> –periaate voi merkitä nuoren elämässä.<br />
Sarjakuvaesitystä täydensi projektikoordinaattori Kaijus Varjosen jäsennys Espoon kaupungin<br />
vastuista Nimi ovessa hankkeessa: Espoo koordinoi tuettujen asumispalvelujen teemaryhmää ja<br />
mallintaa nuoren asumispolun asunto <strong>ensin</strong> –periaatteen mukaisesti.<br />
Sepänkylän tukiasuntola kuntouttavana asumispalveluna<br />
Sepänkylän tukiasuntolan tehtävä on tarjota päihteetön asumisympäristö ja tukea asukkaita heidän<br />
päihteettömyyspyrkimyksissään. Tavoitteena on, että päihteettömyys jatkuu asukkaan siirryttyä<br />
omaan asuntoon. Omaan asuntoon muuttaneella asukkaalla tulee olla arjen taidot hallinnassa ja<br />
mielekästä toimintaa. Tällä tavoin pyritään ennalta ehkäisemään tyhjyys ja yksinäisyys.<br />
Suunnitelmallisesti toteutuneet muutot tukiasuntolasta eteenpäin ovat olleet 50-60 prosentin<br />
luokkaa.<br />
Sepänkylän tukiasuntolassa asui <strong>verkostotapaamisen</strong> ajankohtana viisi alle 30-vuotiasta asukasta.<br />
Sepänkylään hakeutuvilla nuorilla on usein päihdeongelmien lisäksi rikollista taustaa. Ensisijaisesti<br />
varttuneemmille asukkaille suuntautuneeseen, päihteettömyyteen perustuvaan asuinyhteisöön<br />
kiinnittyminen ei ole nuorelle aivan helppoa. Nuoren kokemusasiantuntijan mukaan Sepänkylästä<br />
joutuu retkahtamisen seurauksena ”aika armottomasti kadulle”. Olarinluoman vastaanottokoti jää<br />
tällöin lähes ainoaksi vaihtoehdoksi. Palvelun ja tuen vaihtoehtoja retkahtamistilanteessa toivottiin<br />
monipuolisemmiksi ja enemmän nuorten aikuisten lähtökohdista kehitetyiksi.<br />
Kokemusasiantuntija arvioi, että retkahtamisen jälkeen pitäisi olla hoitojakso ennen omaan<br />
asuntoon siirtymistä. Hoidon tarve riippuu siitä, onko päihteiden käyttö päässyt täysin hallinnasta<br />
vai onko kyseessä muutaman kerran retkahdus. Yhtenä vaihtoehtona päihteettömälle<br />
asuinyksikölle ja itsenäiselle asumiselle nostettiin esiin ryhmäkotityyppinen asuinyksikkö, jossa<br />
päihteidenkäyttö olisi sallittua, mutta kuitenkin kontrolloitua.
Nuoret asukkaat ryhmittäin<br />
Nuorten asukkaiden tilannetta käsiteltiin kolmen eri ryhmän näkökulmasta:<br />
Korvaushoidossa olevat<br />
Korvaushoitoasiakkailla on usein ensimmäisen vuoden aikana oheiskäyttöä, mikä tekee asumisen<br />
päihteettömässä ympäristössä mahdottomaksi. Korvaushoidossa olevia nuoria uloskirjoitetaan<br />
päihteiden käytön vuoksi, mistä seurauksena he majailevat kavereiden ja sukulaisten luona<br />
asunnottomina. Mikä olisi korvaushoitoasiakkaille tarkoituksenmukainen asumisvaihtoehto<br />
erityisesti hoidon ensimmäisen vuoden ajan<br />
Vapautuvat vangit:<br />
Välittömästi vapautumisen jälkeen retkahdusriski on niin suuri, että suunniteltu asuminen ei<br />
läheskään aina pääse edes alkamaan. Sen sijaan asumisjaksot koevapaudessa oleville vangeille ovat<br />
onnistuneet hyvin. Keskustelussa mietittiin vertaistukiryhmien mahdollisuuksia tehdä yhteistyötä<br />
tukiasuntolan kanssa vapautumisvaiheessa. Vankiloitten henkilökunnan kanssa on paljon<br />
yhteistyötä, mutta siirtymät eivät ole riittävästi tuettuja. Läheskään kaikille vankilasta vapautuville<br />
nuorille päihteetön asumisyksikkö ei ole realistinen vaihtoehto. Heille tarvitaan myös päihteiden<br />
käytön sallivaa asumista.<br />
Jälkihuoltonuoret:<br />
Lastensuojelun jälkihuollossa olevilla nuorilla on suuri tuen tarve. Sepänkylän työntekijät ovat<br />
nuorille asukkaille ikään kuin vanhempia. Nuoret tarvitsevat tukea, välittämistä ja huolenpitoa<br />
kaikilla elämänalueilla. Jälkihuollossa olevilla nuorilla on oikeus lastensuojelun kautta<br />
järjestettävään asuntoon, mutta itsenäinen asuminen ja asunnon säilyttäminen on monelle<br />
ylivoimaista.<br />
Nuorten parissa tehtävä aikuissosiaalityö<br />
Sosiaalityöntekijöiden kokemuksen mukaan nuorten asunnottomuus voi olla syynä<br />
päihdeongelmien syntymiselle ja pahenemiselle. Sosiaalityöntekijöillä on nuoria asiakkaita, joilla ei<br />
ole mahdollisuutta asua kotona vanhempien päihde- ja mielenterveysongelmien vuoksi. Nuori<br />
siirtyy jälkihuollosta aikuissosiaalityön asiakkaaksi täytettyään 21 vuotta. Lastensuojelun<br />
jälkihuollosta aikuissosiaalityön asiakkaiksi siirtyvät ovat haavoittuvassa tilanteessa.<br />
Asunnottomuutta ennalta ehkäisevän työ on siirtymävaiheessa erityisen merkityksellistä.<br />
Psykiatrisen palveluohjauksen malli<br />
Espoossa on kehitetty psykiatrisen palveluohjauksen malli, joka perustuu asiakkaan kohtaamiselle.<br />
Tiimin vetäjänä toimii psykiatriaan erikoistunut sairaanhoitaja. Toimintamalli on vakinaistettu<br />
osaksi Espoon palvelujärjestelmää. Palvelutarpeen arviointi toteutetaan siten, että avokuntoutus<br />
yhteistyössä Jorvin ja Kellokosken sairaaloiden kanssa noudattaa samaa kuntoutussuunnitelmaa.<br />
Hoitovastuuu on aina jollakin muulla kuin psykiatrisen palveluohjauksen tiimillä, mitä on ollut aika<br />
ajoin vaikea saada perustelluksi. Tiimin työskentely on konkreettista arjessa tukemista asiakkaan<br />
kotona. Asiakkaat ovat iältään 18-60 –vuotiaita. Toiminta alkoi vuonna 2005 ja sen alulle<br />
saattamisessa on hyödynnetty VTL Sauli Suomisen asiantuntemusta.<br />
Tiimin osaaminen on painottunut terveydenhuoltoon. Palveluohjauksessa voi työskennellä eri<br />
ammattikuntien edustajia. Tärkeintä on henkilökohtainen soveltuvuus kotona tehtävään<br />
mielenterveyden ongelmista kärsivien ihmisten parissa tehtävään lähityöhön. Asiakkaan<br />
sairaalahoidot voivat palveluohjaussuhteen alussa lisääntyä, kun hoidettavat ongelmat tulevat<br />
kohdatuiksi. Palveluohjauksessa pyritään katkoksien ja päällekkäistyön välttämiseen.<br />
Psykoosisairaat espoolaiset muodostavat pääasiallisen asiakasryhmän. Asiakkaiden<br />
kokonaismäärä on noin 60 ja nuoria 19-25 –vuotiaita on tällä hetkellä 10 . Asiakassuhteet ovat vain<br />
hyvin harvoin kariutuneet. Näissä tapauksissa syynä on ollut asiakkaan päihteiden käyttö. Yleensä<br />
asiakkaan elämässä ollut pitkä laitosjakso ja sen jälkeen tuettu tai hoidollinen asumispalvelujakso.
Psykiatrinen palveluohjaus tulee osaksi asiakkaan elämää silloin, kun hän on siirtymässä<br />
itsenäiseen asumiseen. Tulevaa asiakasta tavataan hyvissä ajoin jo ennen palveluohjauksen<br />
alkamista.<br />
Käyntejä asiakkaan kotona on enimmillään kolme kertaa viikossa. Yleensä asiakkaat ovat <strong>ensin</strong><br />
kovin innostuneita siitä, että työntekijä käy kotona auttamassa. Päihteiden käytön riski kuitenkin<br />
kasvaa ajan myötä ja retkahduksen sattuessa tilanne voi ajautua hallinnasta. Tämä on se kohta,<br />
jossa kuntouttavan asumisen luonnetta ja sen yhteyttä kriisiasumiseen tulee kehittää.<br />
Palveluohjauksen toteutusta on hankaloittanut se, ettei tarjolla ole ollut riittävästi asuntoja, joihin<br />
palvelua olisi voinut antaa. Espoon Kruunu on ensisijainen asuntojen tarjoaja.<br />
Seurauksena palveluohjauksesta asukkaan tilanne voi näennäisesti huonontua: sairaalajaksot<br />
lisääntyvät. Tosiasiallisesti tämä kuitenkin merkitsee tilanteen paranemista: ammattilainen tulee<br />
kotiin, jolloin hän näkee, kuinka huonosti asukas voi. Itsemurhayritykset ovat palveluohjauksen<br />
seurauksena pääosin merkittävästi vähentyneet. Kun asukkaan tilanne heikkenee, pyritään<br />
palvelua mahdollisuuksien mukaan tarjoamaan aiempaa intensiivisemmin. Jo se, että asukkaalla on<br />
tiedossa tuttu työntekijä, jolle hän voi tarvittaessa soittaa, vähentää ahdistusta ja turvattomuutta.<br />
Palveluohjaus yhdistettynä psykiatrisen sairaalan hoitojaksoihin voi merkitä todella intensiivistä<br />
työskentelyä. Palvelun kriittiset kohdat tulevat esiin silloin kun vakavat päihde- ja<br />
mielenterveysongelmat yhdistyvät asukkaan elämässä.<br />
Työntekijän persoonan merkitys palveluohjauksessa<br />
Kokemusasiantuntijat arvioivat, että hyvä työntekijä on ymmärtäväinen ja rehellinen ihminen, joka<br />
sanoo asiat suoraan. Näin vältytään epäselvyyksiltä. On tärkeää, ettei palveluohjaaja vaihdu. Mikäli<br />
työntekijät vaihtuvat jatkuvasti, asiakas joutuu aloittamaan yhä uudelleen kaiken alusta. Puoli<br />
vuotta on lyhyt aika luottamuksellisen suhteen rakentamiselle.<br />
Entä miten päästä niin sanotun kyttäystunnelman ylitse Kokemusasiantuntijat kannustivat<br />
rohkeaan vaikeiden asioiden puheeksi ottamiseen. Avoimuus ja toimintakäytäntöjen perustelu<br />
asukkaalle luovat hyvän pohjan yhteistyölle. Yksityisyyden kunnioittamisen näkökulmasta on<br />
hyvä, että työntekijöiden käynnit sovitaan etukäteen yhdessä asukkaan kanssa.<br />
Nuorten kuntouttavan asumisen polku<br />
Nuorisoasuntoliitto on kehittänyt asumisen polun asunnottomuudesta itsenäiseen asumiseen.<br />
Asumisen polussa on jäsennetty tarkoin keskeiset toimijat, asumisen vaiheistus ja siihen liittyvä<br />
tuki. Nuorisoasuntoliiton toiminnasta nuorten asunnottomuuden poistamiseksi on saatavissa<br />
runsaasti materiaalia.<br />
__________________________________________________________________________________________________________________<br />
Muistion kirjasi Riitta Granfelt<br />
Lämmin kiitos esitelmien pitäjille ja osallistujille!