Erik Kråkström - Suomen rakennustaiteen museo
Erik Kråkström - Suomen rakennustaiteen museo
Erik Kråkström - Suomen rakennustaiteen museo
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
suomen <strong>rakennustaiteen</strong> <strong>museo</strong> finlands arkitekturmuseum museum of finnish architecture<br />
kasarmikatu 24, 00130 helsinki, finland +358 (0)9 85675100 www.mfa.fi<br />
<strong>Erik</strong> Kråkström<br />
Arkkitehti ja kulttuuripersoona<br />
Näyttely <strong>Suomen</strong> <strong>rakennustaiteen</strong> <strong>museo</strong>ssa 23.9.–29.11.2009, pieni halli<br />
Museon näyttelyiden yhteinen lehdistötilaisuus tiistaina 22.9. kello 11.<br />
Tilaisuudessa jaetaan Rakennustaiteen seuran <strong>Erik</strong> Kråkströmin puurakennuspalkinto.<br />
Lehdistökuvia jaossa tilaisuudessa sekä ladattavissa www.mfa.fi/lehdisto. Tervetuloa!<br />
Näyttelyiden avajaiset tiistaina 22.9. kello 18.<br />
Avajaisissa luovutetaan <strong>Erik</strong> Kråkströmille postuumisti <strong>museo</strong>n pronssinen ansiomitali.<br />
<strong>Erik</strong> Kråkström (22.9.1919–13.1.2009) teki arkkitehdintyötä neljä vuosikymmentä. Hänen<br />
uransa alkoi suomalaisen modernismin nousun aikaan 1950-luvulla ja jatkui 80-luvun<br />
loppuun asti. Hän harrasti kuvataidetta koko elämänsä ajan ja vaikutti maamme kulttuurielämään<br />
lukuisissa luottamustehtävissä.<br />
Kråkström perusti oman toimiston vuonna 1950. Hänen tuotantoonsa kuuluu niin asuin-,<br />
toimisto- ja teollisuusrakennuksia kuin kouluja, kirkkoja ja restaurointejakin. Lisäksi hänellä<br />
oli runsaasti kaavoitustehtäviä. Huomattavia teollisuusrakennuksia ovat esimerkiksi Oy<br />
Kaukas Ab:n Lauritsalan tehtaille vuosien 1955 ja 1991 välillä suunnitellut rakennukset<br />
Lappeenrannassa ja maamme ensimmäinen ydinvoimala, joka rakennettiin Loviisaan vuonna<br />
1977. Kråkströmin viimeinen restaurointityö on C. L. Engelin suunnittelema, Helsingin Katajanokalle<br />
vuosina 1816–38 rakennettu Merikasarmi, joka uusine laajennuksineen valmistui<br />
vuonna 1989 ulkoasiainministeriön toimitilaksi. Vuonna 1949 <strong>Erik</strong> Kråkström voitti yhdessä<br />
Yrjö Lindegrenin kanssa Helsingin keskusta-alueen asemakaavakilpailun, ja tämän kuoltua<br />
vuonna 1952 hän viimeisteli suunnitelman. Osittain tämän kaavan pohjalta syntyi myöhemmin<br />
Alvar Aallonkin keskustasuunnitelma. Kråkströmin muihin kaavasuunnittelutöihin kuuluu<br />
mm. Espoon Lähderannan asuinalue, jonka hän suunnitteli yhdessä Ahti Korhosen kanssa<br />
vuosina 1961–64.<br />
Laajan ulkomaisen tuttavapiirinsä kautta <strong>Erik</strong> Kråkström edisti suomalaisen arkkitehtikunnan<br />
kansainvälisiä yhteyksiä. Hän oli kiinnostunut ammattikunnan yhteisistä asioista ja toimi<br />
mm. <strong>Suomen</strong> Arkkitehtiliitto SAFAn puheenjohtajana 1960-luvulla. Hän oli myös jäsenenä<br />
ja puheenjohtajana valtion ja kunnan asettamissa arkkitehtuuria ja taidetta käsittelevissä<br />
toimikunnissa.<br />
Kråkströmin töitä on ollut esillä useissa suomalaista arkkitehtuuria esittelevissä kansainvälisissä<br />
näyttelyissä ja niitä on julkaistu alan lehdissä kotimaassa ja ulkomailla. Hän sai ansioistaan<br />
lukuisia julkisia tunnustuksia, joista viimeinen oli Uudenmaan taidetoimikunnan myöntämä<br />
Artium Cultori -palkinto vuonna 2007.<br />
Kiitämme Anna Paulina Eklöfiä yhteistyöstä.<br />
Näyttelyn on tuottanut <strong>Suomen</strong> <strong>rakennustaiteen</strong> <strong>museo</strong>.
suomen <strong>rakennustaiteen</strong> <strong>museo</strong> finlands arkitekturmuseum museum of finnish architecture<br />
kasarmikatu 24, 00130 helsinki, finland +358 (0)9 85675100 www.mfa.fi<br />
<strong>Erik</strong> Kråkström<br />
Arkitekt och kulturperson<br />
Utställning i Finlands arkitekturmuseum 23.9.–29.11.2009, lilla hallen<br />
Gemensamt presstillfälle för museets utställningar hålls tisdagen den 22.9. kl.11.<br />
presstillfället utdelas <strong>Erik</strong> Kråkströms träbyggnadspris, beviljat av Samfundet för<br />
byggnadskonst. Pressfoton delas ut under tillfället och kan också laddas ner på adressen<br />
www.mfa.fi/lehdisto. Välkomna!<br />
Utställningarna öppnas tisdag 22.9. kl. 18.<br />
På vernissagen tilldelas <strong>Erik</strong> Kråkström postumt museets förtjänsttecken i brons.<br />
<strong>Erik</strong> Kråkström (22.9.1919–13.1.2009) arbetade som arkitekt i fyra årtionden. Karriären inleddes<br />
under den finska modernismens uppgång på 1950-talet och fortsatte fram till slutet<br />
av 80-talet. Kråkström påverkade vårt lands kulturliv genom sina många förtroendeuppdrag.<br />
Bildkonst var hans hobby under hela livet.<br />
Kråkström grundade egen arkitektbyrå år 1950. Hans produktion omfattade såväl bostads-,<br />
kontors- och industribyggnader som skolor, kyrkor och restaureringar. Dessutom hade han<br />
många stadsplaneringsuppdrag. Betydande industribyggnader är exempelvis Oy Kaukas<br />
Ab:s fabriker i Lauritsala i Villmanstrand, planerade mellan åren 1955 och 1991, samt vårt<br />
lands första kärnkraftverk som byggdes i Lovisa 1977. Kråkströms sista restaureringsarbete<br />
är ombyggnaden och restaureringen av Sjöekipaget, ritad av C.L. Engel och byggd på<br />
Skatudden 1816–38. Utbyggnaden blev klar 1989 och utrikesministeriet flyttade in. År<br />
1949 vann <strong>Erik</strong> Kråkström tillsammans med Yrjö Lindegren tävlingen om en plan för det<br />
centrala Helsingfors. Efter Lindegrens död 1952 finslipade Kråkström planen, som också<br />
Alvar Aalto senare delvis utgick ifrån i sin egen centrumplan. Som stadsplanerare deltog<br />
Kråkström bland annat i planeringen av bostadsområdet Källstrand i Esbo tillsammans med<br />
Ahti Korhonen under åren 1961–64.<br />
Tack vare sin stora bekantskapskrets utomlands kunde <strong>Erik</strong> Kråkström främja arkitektkårens<br />
internationella kontakter. Han var intresserad av yrkeskårens gemensamma angelägenheter;<br />
bland annat var han ordförande för Finlands Arkitektförbund under 1960-talet. Vidare var<br />
han medlem och ordförande i olika statliga och kommunala kommissioner för arkitektur och<br />
konst.<br />
Kråkströms arbeten har presenterats på många internationella utställningar med finsk arkitektur<br />
och publicerats i tidskrifter inom branschen både utomlands och i hemlandet. För sina<br />
meriter fick Kråkström många officiella utmärkelser. Den sista blev Artium Cultori-priset som<br />
Nylands konstkommission beviljade Kråkström år 2007.<br />
Vi tackar Anna Paulina Eklöf för samarbetet.<br />
Finlands arkitekturmuseum har producerat utställningen.