Lataa (pdf) - Kuntatekniikka.Fi
Lataa (pdf) - Kuntatekniikka.Fi
Lataa (pdf) - Kuntatekniikka.Fi
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ALANSA YKKÖNEN<br />
8 /2010<br />
Isoissa voimaloissa<br />
eroon kivihiilestä<br />
– TEM:n Petteri<br />
Kuuva kertoo<br />
sivulla 36<br />
vaihtoehdot. sivu 36<br />
Paikkatieto paljastaa,<br />
mihin paloasema<br />
rakennetaan sivu 13<br />
Vaalivoittajan valaistus<br />
pistettiin uusiksi<br />
Joensuussa sivu 20<br />
Orgaaninen puuarkkitehtuuri<br />
ihastutti<br />
Unkarissa SKTY-sivu 28<br />
USA:n vesihuollossa<br />
niukentuvien vesivarojen<br />
hallinta on haaste sivu 44<br />
Hätäkeskus siirtyy Rovaniemeltä Ouluun –<br />
Lapin pelastusjohtaja Martti Soudunsaari<br />
huolissaan palvelutason säilymisestä<br />
sivu 6<br />
KUULEEKO 112
SISÄLTÖ<br />
8 / 2010<br />
9. joulukuuta<br />
20 Joensuulaiset saivat äänestää, minkä<br />
kohteen valaistus uusitaan. Valituksi tuli<br />
Ahdinpuiston kevyen liikenteen väylä.<br />
Uudistetun puiston avajaiset olivat 29.11.<br />
28 Imre Makovechin suunnittelemat rakennukset<br />
Csengerissä edustavat ainutlaatuista<br />
orgaanista puuarkkitehtuuria Unkarissa.<br />
41 Isto Kuolimo ja Päijät-Hämeen keskussairaalan<br />
varavoimalaitos, joka varmistaa mm.<br />
teho-osaston toiminnan sähkökatkon aikana.<br />
44 Säännöstelyallas Pohjois-Coloradossa on<br />
osa projektia, jolla etsitään ratkaisua USA:n<br />
vähenevien vesivarojen ongelmaan.<br />
TURVALLISUUS<br />
Hätäkeskusuudistus alkaa<br />
pohjoisesta 6<br />
Hätäkeskusalueet vähenevät<br />
viidestätoista kuuteen 8<br />
VIRVE varmistaa<br />
viranomaisviestintää 9<br />
Pelastuslaitos kunnan<br />
työkaluna 10<br />
Pelastuspalvelujen<br />
saavutettavuudesta selvitys 13<br />
Pääkaupunkiseudulla tavoitteena<br />
ilmastonkestävä kaupunki 17<br />
VALAISTUS<br />
Joensuu ja Fortum kunnostivat<br />
vaalivoittajan valaistuksen 20<br />
Jyväskylä vaihtaa ulkovalaistuksensa<br />
parempaan 24<br />
YHTEISTYÖJÄRJESTÖMME<br />
Suomen kuntatekniikan yhdistys 27<br />
Kuntien Putkimestarit 33<br />
UKTY 34<br />
ENERGIA<br />
Uusiutuvia energialähteitä<br />
kivihiilen tilalle 36<br />
Tampere lisää tuulivoimaa 38<br />
Turku kaksinkertaistaa<br />
uusiutuvien käytön 39<br />
Porin voimaloissa palaa turve 39<br />
Sähkönsaanti on tärkeä osa<br />
huoltovarmuutta 40<br />
Teho-osasto valmiudessa<br />
vaikka varavoimalla 41<br />
Siilinjärvi vauhdittaa säästötoimiaan<br />
energiaryhmän avulla 42<br />
lehti.kuntatekniikka.fi<br />
VESIHUOLTO<br />
Yhdysvaltain vesihuollossa<br />
julkissektori avainasemassa 44<br />
VVY:n tunnuslukuraportti 2009:<br />
Liikeylijäämät kutistuivat 48<br />
PALSTAT / KOLUMNIT<br />
Pääkirjoitus 5<br />
Rytilät/Pekka Rytilä:<br />
Valoa kansalle 19<br />
Kolumni/Mette Granberg:<br />
Aika kallis aika 43<br />
KEHTO-foorumi: Innovatiivinen<br />
omistajapolitiikka 49<br />
Uutisia 52<br />
Tuoteuutisia 55<br />
Henkilöuutisia 56<br />
Palveluja 58<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010 3
edellä!<br />
Niemisen Valimon laatusertifioidut kansistot<br />
ovat kestäviä ja teknisesti turvallisia.<br />
Niemisen Valimon kansistot vain Liningilta<br />
Tilaa uusi esitteemme osoitteesta vesa.kopra@lining.fi<br />
Puh. 029 006 160 www.lining.fi<br />
Puh. 010 403 4600 www.niemisenvalimo.fi<br />
kedm.fi
lehti.kuntatekniikka.fi<br />
KUNTATEKNIIKAN AMMATTILEHTI<br />
■ Energia<br />
■ Hankinnat<br />
■ Ilmastonmuutos<br />
■ Infra-IT<br />
■ Jätehuolto<br />
■ Kiinteistöt<br />
■ Kunnossapito<br />
■ Liikenne ja väylät<br />
■ Liikuntapaikat<br />
■ Maankäytön suunnittelu<br />
■ Maarakennus<br />
■ Rakentaminen<br />
■ Turvallisuus<br />
■ Uimahallit ja kylpylät<br />
■ Vesihuolto<br />
■ Viheralueet<br />
■ Ympäristö<br />
ALANSA YKKÖNEN<br />
Paikkatieto paljastaa,<br />
mihin paloasema<br />
rakennetaan sivu 13<br />
Vaalivoittajan valaistus<br />
pistettiin uusiksi<br />
Joensuussa sivu 20<br />
Orgaaninen puuarkkitehtuuri<br />
ihastutti<br />
Unkarissa SKTY-sivu 28<br />
USA:n vesihuollossa<br />
niukentuvien vesivarojen<br />
hallinta on haaste sivu 44<br />
8 /2010<br />
Isoissa voimaloissa<br />
eroon kivihiilestä<br />
– TEM:n Petteri<br />
Kuuva kertoo<br />
sivulla 36<br />
vaihtoehdot. sivu 36<br />
Hätäkeskus siirtyy Rovaniemeltä Ouluun –<br />
Lapin pelastusjohtaja Martti Soudunsaari<br />
huolissaan palvelutason säilymisestä<br />
sivu 6<br />
KUULEEKO 112<br />
Kannen kuva: Timo Lindholm<br />
TOIMITUS<br />
Toinen linja 14, 00530 Helsinki<br />
Internet: lehti.kuntatekniikka.fi<br />
S-posti: toimitus@kuntatekniikka.fi<br />
Päätoimittaja DI Paavo Taipale<br />
Puh. 09 771 2557, 050 380 8368<br />
Toimitussihteeri Pirjo Valtakari<br />
Puh. 050 352 3155<br />
TOIMITUSNEUVOSTO<br />
Heikki Lonka<br />
Kirsi Rontu<br />
Juhani Sandström<br />
Sami Sillstén<br />
Paavo Taipale<br />
TILAUKSET<br />
KL-Kustannus Oy<br />
Puh. (09) 771 2442<br />
asiakaspalvelu@kuntatekniikka.fi<br />
Vuodessa 8 numeroa<br />
Kestotilaus 71 €<br />
Vuosikerta 80 €<br />
Irtonumero 10 €<br />
ILMOITUKSET<br />
Suomen Business Viestintä Oy<br />
Marianne Lohilahti<br />
PL 356, 00101 Helsinki<br />
Puh. 040 708 6640<br />
marianne.lohilahti@netti.fi<br />
TYÖPAIKKAILMOITUKSET<br />
S-posti: toimitus@kuntatekniikka.fi<br />
Hinta 3,65 €/palstamm<br />
SIVUNVALMISTUS<br />
Aste Helsinki Oy<br />
PAINOPAIKKA<br />
Forssa Print<br />
ISSN 1238-125X<br />
65. vuosikerta<br />
Aikakauslehtien Liiton jäsenlehti<br />
KUSTANTAJA/JULKAISIJAT<br />
KL-Kustannus Oy/Suomen Kuntaliitto ry<br />
Suomen <strong>Kuntatekniikka</strong> kuntatekniikan yhdistys 1/2008ry SKTY<br />
PÄÄKIRJOITUS<br />
Paavo Taipale<br />
paavo.taipale@kuntatekniikka.fi<br />
Kuntalaisen turvan mitta<br />
”<br />
Raviväen ei nyt tarvitse repiä loimiaan. Kuntatalolla tosin toimii totokerho Turvanmitta,<br />
jolla on tapana järjestää suurieleisiä voitonjakotilaisuuksia talon kahviossa<br />
– voiton suuruudesta riippumatta. En kuitenkaan tällä kertaa kirjoita liinaharjoista.<br />
Mutta mikä onkaan kuntalaisen turvan mitta<br />
Turvallisuuden kokeminen on yksilöllistä. Monille turvallisuus merkitsee tietoisuutta<br />
siitä, että fyysinen koskemattomuus on taattu, hätänumerosta vastataan<br />
nopeasti ja välttämättömiä elintarvikkeita, vettä, valoa ja lämpöä on saatavilla.<br />
On tärkeää, että joku välittää. Paremman puutteessa vaikka kunta.<br />
Suomi on turvallinen maa, mutta turvallisuuden taso ja tarpeet vaihtelevat.<br />
Paikallinen poikkihallinnollinen turvallisuussuunnittelu, jossa kunnilla on keskeinen<br />
rooli, on vähitellen vakiintumassa. Menettelytavat hakevat vielä muotojaan,<br />
mutta kaikkien toimijoiden yhteistyön sujuvuus on onnistumisen edellytys.<br />
Pelastuslaitosten erinomaista asiantuntemusta tulisi käyttää systemaattisemmin<br />
myös kuntien varautumissuunnittelussa. Silloin kun päivää synkentää äkillinen<br />
henkeä tai terveyttä vaarantava turvallisuusuhka, laaja talousvesi- tai sähkökatko<br />
tai tulvavedet saartavat asutusta, pelastuslaitoksella on monipuolisin osaaminen<br />
häiriötilanteiden hallintaan. Sitä kannattaa hyödyntää myös tilanteiden<br />
ennalta ehkäisyssä ja niihin varautumisessa. Jos käytettävissä ei ole harjoituksissa<br />
testattua suunnitelmaa, turvallisuus tositilanteessa on hyvän onnen varassa.<br />
Äärimmäinen vuosi<br />
Pian päättyvä vuosi on ollut täynnä äärimmäisyyksiä. Talvella satoi etelässä ennätysmäärä<br />
lunta, kesällä koettiin helteitä ja hirmumyrskyjä. Eduskunta puolestaan<br />
paketoi jättimäisen ydinenergiapäätöksen kylkeen historiallisen suuren risukasan.<br />
Hajajätevesiasetuksen toimeenpanosta syntyi ennennäkemätön poliittinen farssi.<br />
Kreikka ajautui äärimmäiseen talousahdinkoon, ja Irlannille näyttää käyvän<br />
samoin. Kotimaassa vaalirahoituksen monipolvisia vaiheita tutkittiin äärimmäisen<br />
tarkkaan, pääministerin polvet pettivät ja saimme uuden pääministerin vajaa<br />
vuosi ennen vaaleja. Perussuomalaisten kannatuskin hipoo ennätyksiä.<br />
Tätä kirjoitettaessa eletään poikkeuksellisen kylmiä marraskuun lopun päiviä.<br />
Toimituksen puolesta haluan kiittää lämpimästi lukijoitamme ja kaikkia yhteistyökumppaneitamme<br />
kuluneesta vuodesta Kuntatekniikan parissa ja toivottaa kaikille<br />
äärimmäisen hyvää joulua ja energistä, turvallista ja valoisaa vuotta 2011!<br />
Seuraavat nrot Aineisto Ilmestyy TEEMAT<br />
1/2011 7.1. 1.2. Liikuntapaikat ■ Viheralueet<br />
2/2011 25.2. 22.3. Vesihuolto ■ Kiinteistöt ■ Jäähallit<br />
3/2011 13.4. 10.5. Liikenne ja väylät ■ Jätehuolto ja ympäristö ■ YT-messujulkaisu<br />
4/2011 20.5. 14.6. Rakentaminen ■ Maankäytön suunnittelu<br />
5/2011 5.8. 30.8. Vesihuolto ■ Hankinnat ■ Ilmasto ■ Kuntamarkkinat 14.–15.9.<br />
6/2011 9.9. 4.10. Turvallisuus ■ Liikenne ja väylät<br />
7/2011 7.10. 1.11. ICT kuntatekniikassa ■ Vesihuolto<br />
8/2011 16.11. 13.12. Energia ■ Valaistus
Rovaniemi hiljenee, päivystys keskittyy Ouluun – kun<br />
HÄTÄKESKUSUUDISTUS<br />
Hätäkeskusorganisaatio uudistuu pohjoisesta<br />
alkaen. Ensimmäisinä yhdistyvät Oulun ja Rovaniemen<br />
hätäkeskukset ensi vuoden lopulla.<br />
Muutos vaikuttaa myös alueen kuntien ja<br />
pelastuslaitosten toimintaan. Kentällä kaivataan<br />
osallistavaa kehittämisotetta.<br />
TEKSTI Paavo Taipale<br />
KUVAT Timo Lindholm<br />
Kuntakenttä ja pelastuslaitokset<br />
kaipaavat nopeasti lisätietoa<br />
hätäkeskusuudistuksen vaikutuksista.<br />
Lapissa oltiin keväällä<br />
huolissaan oman hätäkeskuksen<br />
yhdistämisestä Pohjois-Pohjanmaan<br />
ja Kainuun hätäkeskukseen.<br />
Päätökseen on tyytyminen,<br />
mutta Hätäkeskuslaitokselta kaivataan<br />
ajantasaista tietoa uudistuksen<br />
etenemisestä.<br />
– Kun päätökset on tehty,<br />
niin vanhan tavan mukaisesti jätetään<br />
pulinat pois ja ryhdytään<br />
töihin, sanoo Lapin pelastusjohtaja<br />
Martti Soudunsaari.<br />
Hänkin olisi mielellään nähnyt<br />
Pohjois-Suomen ja Lapin hätäkeskuksen<br />
Rovaniemellä.<br />
Käytännön toiminnan yksityiskohtia<br />
uudessa organisaatiomallissa<br />
ei Soudunsaaren mukaan<br />
ole päästy vielä ratkaisemaan,<br />
koska Hätäkeskuslaitoksen<br />
suunnasta ei ole juuri oltu<br />
yhteydessä.<br />
Toukokuussa pidetyssä tilaisuudessa<br />
poliisin, pelastusviranomaisen<br />
tai rajavartiolaitoksen<br />
kysymyksiin ei vielä oikein<br />
kukaan osannut vastata. Tämän<br />
lehden ilmestyessä seuraava<br />
Hätäkeskuslaitoksen ja pohjoisen<br />
Suomen viranomaisten tapaaminen<br />
on jo pidetty ja lisätietoa<br />
saatu.<br />
Tiedonpuute haitannut<br />
valmistautumista<br />
Yhteistyöviranomaisten vähäinen<br />
tieto uudistuksen etenemisestä<br />
ja vaikutuksista on hankaloittanut<br />
toiminnan ja talouden<br />
suunnittelua Lapin pelastuslaitoksella.<br />
– Pelastuslaitosten talousarvioita<br />
laadittaessa ei hätäkeskusuudistuksen<br />
vaikutuksia ole voitu<br />
ennakoida. Matka- ja koulutuskustannuksia<br />
syntyy varmasti<br />
ja joudumme tarkistamaan<br />
omaa vastesuunnitteluamme.<br />
Meidän on tarpeen myös kiirehtiä<br />
oman johtokeskuksen valmiuden<br />
parantamista, joka on ollutkin<br />
omista tarpeista johtuen<br />
jo vireillä. Sen on oltava ajan tasalla<br />
viimeistään ensi syksynä,<br />
Soudunsaari listaa pelastuslaitoksen<br />
kehittämiskohteita.<br />
Myös pelastuslaitoksen ajoneuvojen<br />
tunnusten uudistaminen<br />
on edessä. Se ei tosin johdu<br />
hätäkeskusuudistuksesta vaan<br />
perustuu uuteen valtakunnalliseen<br />
ohjeeseen.<br />
Lapin kunnat<br />
odottavalla kannalla<br />
Ennen kevään päätöksiä käydyssä<br />
julkisessa keskustelussa kunnatkin<br />
olivat huolissaan palvelutason<br />
säilymisestä ja alueen erityisolosuhteiden<br />
huomioon ottamisesta.<br />
– Kaupunki vastusti hätäkeskuksen<br />
siirtoa, kuten luonnollisesti<br />
koko Lappikin. Se oli ikään<br />
kuin taistelua tutkainta vastaan.<br />
Kun työpaikkoja menetetään, ei<br />
uudistuksesta juuri myönteisiä<br />
piirteitä meidän kannaltamme<br />
löydy. Vaikka alueellistamisen<br />
nimiin vannotaan, virta vie lopulta<br />
aina toisinpäin, Rovaniemen<br />
apulaiskaupunginjohtaja<br />
Martti Anttila pahoittelee.<br />
Sijoitusratkaisun jälkeen on<br />
jonkin verran käyty keskustelua<br />
turvallisuuskysymyksistä. Omia<br />
suunnitelmia terävöitetään, mutta<br />
erityistä ohjelmaa hätäkeskusuudistuksen<br />
vaikutusten ennakoinnin<br />
osalta ei ole.<br />
Lapin pelastuslaitos on maakuntaliiton<br />
organisaatiossa, eikä<br />
se ole erikseen kuntien kanssa<br />
keskustellut hätäkeskusuudistuksen<br />
vaikutuksista. Lapin kunnat<br />
eivät toistaiseksi ole myöskään<br />
keskenään yhteisesti pohtineet<br />
näitä asioita.<br />
Kaupunkikin pimennossa<br />
Anttilan mielestä tieto uudistuksesta<br />
on ollut niukkaa, ja Lapin<br />
liitossa toimivaan pelastuslaitokseenkin<br />
nähden kunnat ovat lähinnä<br />
vain maksumiehinä. Tiivein<br />
yhteydenpito käydään aina<br />
kuntien maksuosuuksista päätettäessä.<br />
– Vaikka maakuntaliiton ja<br />
pelastuslaitoksen kautta on tih-<br />
6 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
TURVALLISUUS<br />
nissa kaivataan tietoa vaikutuksista<br />
ALKAA POHJOISESTA<br />
Hätäkeskusuudistuksen pilottina oleminen herättää<br />
huolta Lapissa. Pelastusjohtaja Martti Soudunsaarta arveluttaa<br />
eniten vanhojen tietojärjestelmien taipuminen<br />
uudistukseen niin, ettei palvelu ainakaan nykyisestä<br />
heikkene. Taustalla Rovaniemen ylpeys, Kemijoen rannalla<br />
sijaitseva tiede- ja kulttuurikeskus Arktikum.<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
7
Rovaniemen kaupunki<br />
Timo Lindholm<br />
Hätäkeskuslaitos<br />
Hätäkeskuslaitos on 2001 perustettu sisäministeriön yhdessä<br />
sosiaali- ja terveysministeriön kanssa ohjaama valtion valtakunnallinen<br />
organisaatio. Hätäkeskuksissa eri puolilla Suomea työskentelee<br />
yhteensä yli 700 henkilöä.<br />
– Lisätieto hätäkeskusuudistuksesta<br />
parantaisi mahdollisuuksia<br />
keskustella pelastuslaitosta<br />
askarruttavista kysymyksistä,<br />
Martti Soudunsaari sanoo.<br />
– Alueellistamisen nimiin vannotaan,<br />
mutta virta vie lopulta<br />
aina toisinpäin, apulaiskaupunginjohtaja<br />
Martti Anttila pahoittelee<br />
hätäkeskuksen lähtöä.<br />
kunut jotakin tietoa, hätäkeskusuudistuksen<br />
osalta me kaupungin<br />
organisaatiossa olemme<br />
kyllä aivan pimennossa, hän sanoo.<br />
Koulutusta ja tiivistä<br />
yhteydenpitoa<br />
Hätäkeskuslaitos on pitänyt<br />
uudistamishankkeen vahvasti<br />
omissa käsissään. Viranomaisten<br />
näkökulmasta toivottavaa<br />
olisi, että yhteistyön asiakysymyksiä<br />
päästäisiin pian yhdessä<br />
ratkomaan.<br />
– Hätäkeskuslaitoksella on<br />
varmasti oman henkilöstön siirtymiseen<br />
ja palvelussuhdeturvaan<br />
liittyviä kysymyksiä selvitettävänä<br />
aivan riittävästi, Martti<br />
Soudunsaari ennustaa.<br />
– Meidän kannaltamme olennaista<br />
on, että toiminta jatkuu ja<br />
hätäilmoitukset viranomaisille<br />
välitetään vähintään yhtä hyvin<br />
kuin aiemmin. Tämä tulee ensi<br />
vuonna vaatimaan koulutusta ja<br />
tiiviimpää yhteydenpitoa.<br />
Pelastuslaitokset tekevät tiivistä<br />
yhteistyötä alueidensa rajaseuduilla.<br />
Myös Oulu-Koillismaan<br />
ja Lapin pelastuslaitokset<br />
ovat sopineet maakunnan rajan<br />
ylittävästä yhteistyöstä ja keskustelevat<br />
asioista säännöllisesti.<br />
Vaikka tämä ei hätäkeskusuudistukseen<br />
liitykään, on se tuonut<br />
keskusteluihin uusia näkökulmia.<br />
– On aivan välttämätöntä, et-<br />
Hätäkeskukset vähenevät viidestätoista kuuteen 2011–15<br />
■ Uusi laki hätäkeskustoiminnasta<br />
astuu voimaan 1.1.2011. Sen<br />
avulla on tarkoitus edistää väestön<br />
turvallisuutta, järjestää uudelleen<br />
hätäkeskuspalveluiden<br />
tuottaminen sekä parantaa palveluiden<br />
saatavuutta ja laatua.<br />
Hätäkeskuslaitoksen keskeiset<br />
tehtävät ovat hätäkeskuspalveluiden<br />
tuottaminen ja siihen<br />
liittyvät pelastustoimen, poliisitoimen<br />
sekä sosiaali- ja terveystoimen<br />
viranomaisille annettavat<br />
tukipalvelut. Hätäkeskuslaitosta<br />
ohjaavat yhteistyössä sisäministeriö<br />
sekä sosiaali- ja terveysministeriö<br />
Esikunta Porissa<br />
Sisäministeriön keväisen päätöksen<br />
mukaisesti hätäkeskuspalvelut<br />
keskitetään nykyisen<br />
viidentoista hätäkeskuksen sijasta<br />
kuudelle hätäkeskusalueelle,<br />
seitsemään toimipisteeseen.<br />
Hätäkeskuslaitoksen esikuntatoimintoja<br />
hoitava yksikkö sijaitsee<br />
Porissa.<br />
Hätäkeskustoimintaan liittyvät<br />
toimintamallit yhdenmukaistetaan<br />
valtakunnallisesti. Uusi<br />
3<br />
6<br />
4<br />
5<br />
toimintatapa sekä sitä tukeva uudistettu<br />
hätäkeskustietojärjestelmä<br />
otetaan käyttöön 2015 mennessä.<br />
Uuden tietojärjestelmän<br />
ansiosta hätäkeskukset voivat varmistaa<br />
toisiaan ruuhkatilanteissa<br />
1<br />
2<br />
HÄTÄKESKUSALUEET<br />
VUONNA 2015<br />
Vuonna 2015 Suomessa on<br />
kuusi hätäkeskusaluetta:<br />
1. Pohjois-Suomi ja Lappi<br />
(hätäkeskus Oulussa 2011)<br />
2. Itä- ja Kaakkois-Suomi<br />
(hätäkeskus Kouvolassa ja<br />
Kuopiossa 2012)<br />
3. Pirkanmaa ja Satakunta<br />
(hätäkeskus Porissa 2013)<br />
4. Pohjanmaa ja<br />
Keski-Suomi (hätäkeskus<br />
Vaasassa 2014)<br />
5. Uusimaa (hätäkeskus<br />
Keravalla 2015)<br />
6. Varsinais-Suomi ja Häme<br />
(hätäkeskus Turussa 2015)<br />
ja poikkeusoloissa.<br />
Hätäkeskuslaitos on maaliskuussa<br />
2010 asettanut oman organisaationsa<br />
uudistamisen tuloksia<br />
varmistamaan Hakmu-hankkeen,<br />
jonka parissa työskentelee<br />
kymmenkunta asiantuntijaa.<br />
Hanke jakautuu kolmeen<br />
pääprojektiin.Yksi keskittyy Hätäkeskuslaitoksen<br />
johtamis- ja<br />
hallintomalliin, toinen teknisiin<br />
palveluihin ja kolmas alueiden<br />
toimintojen järjestämiseen.<br />
Toti-hanke toisessa<br />
vaiheessa<br />
Syksystä 2008 lähtien käynnissä<br />
ollut hätäkeskustoiminnan ja<br />
tietotekniikan kehittämishanke<br />
Toti on edennyt toiseen vaiheeseensa.<br />
Sen tarkoituksena on<br />
kehittää viranomaisten yhteisiä<br />
toimintamalleja ja -järjestelmiä.<br />
Mukana hankkeessa ovat<br />
Hätäkeskuslaitoksen lisäksi<br />
kaikki päivittäiseen 112-toimintaan<br />
osallistuvat tahot eli poliisi-,<br />
pelastus- ja sosiaali- ja terveystoimi<br />
sekä Rajavartiolaitos.<br />
Toti-hanke jakautuu kolmen<br />
pääprojektiin, jotka ovat toiminnan<br />
kehittäminen (Toke),<br />
hankinta ja käyttöönoton valmistelu<br />
(Haka) ja kenttäjohtojärjestelmien<br />
määrittely (Kejo).<br />
www.112.fi<br />
8 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
“Tieto uudistuksesta on<br />
ollut niukkaa, ja Lapin liitossa<br />
toimivaan pelastuslaitokseenkin<br />
nähden kunnat ovat lähinnä<br />
vain maksumiehinä.”<br />
tä Oulun hätäkeskuksen, pelastuslaitosten<br />
ja kuntien viranomaisten<br />
kesken käydään<br />
yhteinen keskustelu ja vaihdetaan<br />
tietoja, Soudunsaari korostaa.<br />
Tarpeellista on hänen mukaansa<br />
esimerkiksi käydä läpi<br />
kuntien johtoryhmien kokoonpanot<br />
ja muiden yhteistyöviranomaisten<br />
yhteystiedot<br />
ja päivittää hälyttämismenettelyt<br />
ensi vuoden aikana.<br />
Pilottina olo hiukan<br />
huolestuttaa<br />
Lapissa ollaan hiukan huolestuneita<br />
uudistuksen pilotin<br />
osasta. Siihen saattaa liittyä arvaamattomia<br />
tilanteita ja toimenpiteitä.<br />
Erityisesti mietityttää,<br />
miten käytössä vielä olevat<br />
vanhat tietojärjestelmät taipuvat<br />
uudistukseen, miten ne on<br />
varmennettu ja miten yhteydet<br />
häiriötilanteissa toimivat.<br />
– Vielä meille ei ole kerrottu<br />
esimerkiksi sitä, miten korvataan<br />
Oulun hätäkeskuksen<br />
palvelut, jos se syystä tai toisesta<br />
putoaa pois käytöstä tai<br />
yhteydet Lapin maakunnasta<br />
etelään katkeavat. Jääkö Pohjois-Suomi<br />
ja Lappi joissakin<br />
tilanteissa mottiin, Soudunsaari<br />
arvuuttelee.<br />
Hänen mukaansa hätäkeskusuudistuksen<br />
kanssa voidaan<br />
elää.<br />
– Aikaa yhteistoiminnan<br />
kehittämiseen on vielä riittävästi,<br />
kunhan nyt päästäisiin<br />
vain ripeästi liikkeelle. Uuteen<br />
järjestelmään on tarkoitus<br />
siirtyä loka-marraskuun<br />
vaihteessa, koska käyttöönottoa<br />
ei ole viisasta sijoittaa<br />
keskelle joulunajan vilkkainta<br />
sesonkia, Martti Soudunsaari<br />
kertoo. <br />
Hyvät vesimittarit<br />
pitävät pintansa<br />
laadussa, kestävyydessä<br />
ja mittatarkkuudessa<br />
KROHNEN VESIMITTARIT -<br />
-<br />
-<br />
<br />
<br />
VIRVE varmistaa<br />
viranomaisviestintää<br />
■ Viranomaisradioverkko VIR-<br />
VEn puhelimet ovat Lapin poliisi-,<br />
pelastus- ja rajavalvontaviranomaisilla<br />
yleisesti käytössä.<br />
Lisäksi kuntien teknisen<br />
johdon ja terveyskeskusten<br />
käytössä kalustoa on kohtalaisesti,<br />
mutta tilanne vaihtelee<br />
paljon kunnittain.<br />
– VIRVE-puhelimet ovat<br />
tuoneet merkittävän parannuksen<br />
viestijärjestelmiimme.<br />
Terveyskeskukset, sairaanhoitopiirit<br />
ja kunnat eivät kuitenkaan<br />
käytä VIRVE-kalustoa<br />
päivittäin, jolloin sen täysimittainen<br />
hyöty tositilanteessa<br />
jää saamatta. Silloin käyttöä<br />
ei enää voida harjoitella,<br />
Lapin pelastusjohtaja Martti<br />
Soudunsaari sanoo.<br />
Vähäisestä käyttökokemuksesta<br />
johtuvat näppäilyvirheongelmat<br />
tulevat ilmi esimerkiksi<br />
suuronnettomuusharjoituksissa.<br />
VIRVE tulisikin Soudunsaaren<br />
mielestä saada<br />
kunnissa ja valtiolla keskeisten<br />
yhteistyöviranomaisten<br />
päivittäiseen käyttöön.<br />
VIRVE mahdollistaa viranomaisten<br />
tehokkaan viestinnän<br />
silloin, kun yleiset puhelinverkot<br />
ovat ylikuormittuneet<br />
tai vioittuneet. VIRVE<br />
kattaa koko Suomen ja liittymiä<br />
on yhteensä noin<br />
31 000. Vanhimmat verkon<br />
osat ovat olleet käytössä yli<br />
kymmenen vuotta.<br />
VIRVEn käyttömenot ovat<br />
noin 20 miljoonaa euroa vuodessa,<br />
ja sitä ylläpitää valtion<br />
kokonaan omistama, voittoa<br />
tavoittelematon Suomen Erillisverkot<br />
Oy.<br />
<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
9
PELASTUSLAITOS kun<br />
Pelastustoimen suuresta<br />
rakenteellisesta<br />
muutoksesta on kulunut<br />
pian seitsemän<br />
vuotta. Perustehtävien<br />
hoidon nyt vakiinnuttua<br />
on syytä pohtia,<br />
riittääkö kunnille, että<br />
laitokset hoitavat vain<br />
lakisääteiset tehtävänsä<br />
perinteisillä toimintatavoilla<br />
Miten kunnat<br />
laitosten omistajina<br />
hyötyvät, ja mitä lisäarvoa<br />
laitokset voisivat<br />
kunnille tuottaa<br />
Lestissään pysyvä suutari vai<br />
● Markku Haiko<br />
kehittämispäällikkö<br />
Suomen Kuntaliitto<br />
Vastuu pelastustoimesta kuuluu<br />
kunnille, joiden on yhteistoiminnassa<br />
tuotettava pelastustoimen<br />
palvelut valtioneuvoston<br />
määräämällä alueella. Käytännössä<br />
palvelut tuottavat kuntien<br />
omistamat pelastuslaitokset. Niiden<br />
tehtävät on määritelty pääosin<br />
pelastuslaissa.<br />
Pelastuslain ohella tehtävistä<br />
on säädetty muutamissa erityislaeissa<br />
kuten laissa kemikaalien<br />
ja räjähteiden käytön turvallisuudesta<br />
sekä laissa öljyvahinkojen<br />
torjunnasta.<br />
Pelastuslaitokset voivat hoitaa<br />
myös muita tehtäviä sen mukaan<br />
kuin kuntien kanssa sovitaan,<br />
vaarantamatta kuitenkaan<br />
lakisääteisten tehtävien hoitamista.<br />
Esimerkiksi ensihoito ja ensivastetoiminta<br />
ovat tällaisia tehtä-<br />
viä. Pelastuslaitosten vahvuus on<br />
valmius järjestäytyneen avun antamiseen<br />
kaikkina viikonpäivinä<br />
läpi vuorokauden.<br />
Tehoa onnettomuuksien<br />
ehkäisyyn<br />
Pelastuslaitokset ovat luonteeltaan<br />
onnettomuustilanteisiin reagoivia<br />
organisaatioita ja toiminnan<br />
kehittämisen painopiste jää<br />
helposti operatiivisen toimintavalmiuden<br />
kehittämiseen. Näin<br />
siitäkin huolimatta, että pelastuslain<br />
edellyttämä kehittämisen<br />
painopiste on onnettomuuksien<br />
ennaltaehkäisyssä.<br />
On vaikea kuvitella, että laitokset<br />
rohkenisivat asettaa perimmäiseksi<br />
tavoitteekseen sen,<br />
ettei onnettomuuksia satu lainkaan.<br />
Tämä nollatoleranssihan ei<br />
tarkoita sitä, että laiminlyötäisiin<br />
onnettomuustilanteiden hyvään<br />
ja tehokkaaseen hoitamiseen tähtäävän<br />
valmiuden kehittäminen,<br />
koska sitä voidaan pitää pelastuslaitoksen<br />
perusosaamisena.<br />
Vaikka tavoite pelastuslaitoksen<br />
kiireellisten pelastustehtävien<br />
loppumisesta onkin huikea, se<br />
kuitenkin voitaisiin ottaa tavoitteeksi,<br />
jota kohti mennään hitaammin<br />
tai nopeammin. Tuollainen<br />
tavoite johtaisi vääjäämättä<br />
pohtimaan onnettomuuksien<br />
syitä sekä etsimään niitä keinoja,<br />
joilla onnettomuudet ovat estettävissä.<br />
Vain ennalta estävän työn<br />
avulla voidaan pelastustoimen<br />
todellista vaikuttavuutta lisätä<br />
merkittävästi. Pelkästään operatiivisen<br />
valmiuden parantaminen<br />
lisää kyllä näkyvyyttä, mutta vaikuttavuutta<br />
vain vähän.<br />
Onnettomuuksien ennaltaehkäisyyn<br />
panostamisen voisi olettaa<br />
olevan myös kustannustehokkaampaa.<br />
Harmi vain, että näitä<br />
kustannushyötyjä ja todellista<br />
vaikuttavuutta on tutkittu varsin<br />
vähän eikä niistä juuri käydä keskustelua<br />
toimialalla.<br />
Tuottavuustalkoot<br />
kutsuvat<br />
On oletettavaa, että pelastuslaitosten<br />
sisällä on merkittävästi<br />
tuottavuuspotentiaalia. Merkittävä<br />
osa laitoksella tehdyistä työtunneista<br />
kuluu hälytysten odottamiseen.<br />
Tulevaisuuden haasteena<br />
on, miten edes osa tuosta<br />
tuottavuuspotentiaalista voitaisiin<br />
saada käyttöön.<br />
Laitoksille kertyy perustehtäviä<br />
hoidettaessa paljon sellaista<br />
turvallisuuteen liittyvää osaamista<br />
ja ammattitaitoa, jolla voisi<br />
olettaa olevan laajemminkin<br />
käyttöä yhteiskunnan turvallisuuden<br />
kehittämiseksi. Tulevaisuuden<br />
haasteena on se, miten<br />
kunnat ja pelastuslaitokset kes-<br />
10 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
TURVALLISUUS<br />
ien työkaluna<br />
turvallisuuden tavaratalo<br />
Kuvat Hätäkeskuslaitos<br />
kinäistä yhteistyötään kehittämällä<br />
voivat saada tuon tuottavuuspotentiaalin<br />
käyttöön turvallisuuden<br />
edistämisessä ja turvallisemman<br />
yhteiskunnan rakentamiseksi.<br />
Pelastuslaitos kokoamaan<br />
turvallisuuspalapeliä<br />
Kunnan turvallisuus koostuu<br />
useista osatekijöistä. Miten kunta<br />
myötävaikuttaa ihmisten arjen<br />
turvaan Miten luodaan sellaiset<br />
elinolosuhteet, että kuntalaiset<br />
tuntevat olonsa turvalliseksi<br />
Miten ennalta ehkäistään<br />
onnettomuuksia ja rikollisuutta<br />
Voisiko pelastuslaitosten<br />
osaaminen auttaa kuntia etsittäessä<br />
ratkaisuja näihin kysymyksiin<br />
Pelastuslaitosten aktiivinen<br />
osallistumien kuntien paikalliseen<br />
turvallisuussuunnittelutyöhön<br />
voisi olla yksi keino edistää<br />
yleisen turvallisuuden parantamista.<br />
Palvelutasopäätös kuntien<br />
kannalta keskeinen<br />
Pelastustoimen alueelle hyväksytään<br />
palvelutasopäätös. Se on<br />
pääasiassa valtuustokauden mittainen<br />
suunnitelma pelastustoimen<br />
palveluiden kehittämisestä.<br />
Lain mukaan päätöstä valmisteltaessa<br />
kuntia on kuultava.<br />
Koska kyse on kuntien kannalta<br />
keskeisestä pelastuslaitoksen<br />
ohjausvälineestä, on tärkeää<br />
miettiä, miten tuo kuntien kuuleminen<br />
hoidetaan. Onko se prosessi,<br />
johon kunnat kytketään sen<br />
laatimisen alkuvaiheesta alkaen<br />
vai pyydetäänkö kunnilta vain<br />
muodollinen lausunto, jonka ei<br />
anneta pahemmin häiritä ennalta<br />
kirjoitettua päätöksen sisältöä<br />
Jos palvelutasopäätös laaditaan<br />
yhteisessä prosessissa kuntien<br />
kanssa, siihen voidaan sisällyttää<br />
niitä asioita, joissa laitokset<br />
voivat omalla osaamisellaan tukea<br />
kuntien omien strategioiden<br />
toteuttamista. Länsi-Uudenmaan<br />
pelastuslaitoksen alueella on saatu<br />
palvelutasoprosessin kehittämisestä<br />
myönteisiä kokemuksia<br />
ainakin pelastuslaitoksen näkökulmasta.<br />
Siellä pelastuslaitoksen<br />
johto tutustui kuntien strategioihin<br />
ennen prosessiin kuuluneen<br />
kuntakierroksen alkua. Kuntien<br />
on hyvä yhdessä pelastuslaitosten<br />
kanssa pohtia palvelutasopäätöksen<br />
käyttöä yhteistoiminnan kehittämisen<br />
välineenä.<br />
Vahvistusta kuntien<br />
varautumissuunnitteluun<br />
Oma kokonaisuutensa on tarkastella<br />
kunnan ja pelastuslaitoksen<br />
yhteistoimintaa varautumisessa<br />
ja kriisien hallinnassa. Kunnan<br />
on varmistettava oma palvelutuotantonsa<br />
kaikissa olosuhteissa<br />
ja varauduttava erilaisiin häiriötilanteisiin<br />
ja laadittava valmiuslain<br />
edellyttämät valmiussuunnitelmat.<br />
Aikana, jolloin kukin kunta<br />
vastasi myös pelastustoimesta,<br />
palopäällikön vastuulle oli<br />
yleensä annettu myös kunnan varautumiseen<br />
liittyvät asiat, vaikka<br />
vastuu varautumisesta olikin<br />
kunnanjohtajalla. Palopäällikkö<br />
huolehti siitä, että valmiussuunnitelmat<br />
laadittiin ja pidettiin<br />
ajan tasalla.<br />
Pelastustoimen alueellistamisen<br />
myötä tilanne muuttui. Useilla<br />
alueilla pelastuslaitokset katsoivat,<br />
että nämä tehtävät eivät niille<br />
kuuluneet. Kunnat tunsivat jääneensä<br />
yksin ja joutuivat organisoimaan<br />
varautumiseen liittyviä<br />
asioita uudelleen. Onneksi pelastuslaitosten<br />
piirissä on alettu<br />
ymmärtää, että laitoskin hyötyy,<br />
kun kuntien varautumisasiat<br />
ovat kunnossa. Pelastuslaitosten<br />
asiantuntemuksen hyödyntäminen<br />
näissä asioissa on myös kuntien<br />
etu.<br />
Kunnan on kyettävä ottamaan<br />
tilanne hallintaan ja hoitamaan<br />
sen edellyttämät toimet<br />
myös silloin, kun tapahtuu jotakin<br />
sellaista, jossa normaalitilanteita<br />
varten luodut järjestelyt eivät<br />
riitä. Toiminta- ja johtamisjärjestelyt<br />
on suunniteltava etukäteen<br />
ja niitä on harjoiteltava. On<br />
varauduttava siihen, kuinka kriisitilanteen<br />
jälkeen toiminnat palautetaan<br />
normaaleiksi.<br />
Palvelurakenteen muutos<br />
tuo omat haasteensa<br />
Kuntien palvelurakenteen muuttuminen<br />
asettaa varautumiselle ja<br />
kriisijohtamiselle omat haasteensa.<br />
Kunta on mukana laajoissa ja<br />
alueiltaan erilaisissa ylikunnalli-<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
11
SERTIFIOITU URAKOITSIJA<br />
ON VARMA VALINTA!<br />
Telepätevyydet<br />
Liityntäverkkopätevyydet<br />
Turvapätevyydet<br />
www.seti.fi<br />
RILin uudet julkaisut:<br />
RIL 237-1-2010<br />
Vesihuoltoverkkojen suunnittelu<br />
Perusteet ja toiminnallisuus<br />
> 177 sivua. 75 euroa.<br />
RIL 237-2-2010<br />
Vesihuoltoverkkojen suunnittelu<br />
Mitoitus ja suunnittelu<br />
> 158 sivua. 72 euroa.<br />
RIL 256-2010<br />
Julkisten hankintojen kehittämismalli<br />
- tuottavuuden parantaminen<br />
TUKEFIN-menetelmällä<br />
> 75 sivua. 48 euroa.<br />
Tilaukset ja lisätietoja:<br />
Suomen Rakennusinsinöörien Liitto RIL<br />
www.ril.fi > Kirjakauppa<br />
tai sähköpostilla pirkko.snellman@ril.fi<br />
sissa palvelutuotantoverkoissa.<br />
Kehityksen seurauksena yksittäisen<br />
kunnan suorat mahdollisuudet<br />
hallita erityistilanteita ja<br />
niihin varautumista heikkenevät,<br />
koska jokainen palveluntuottaja<br />
vastaa omasta varautumisestaan<br />
ja oman organisaationsa<br />
johtamisesta myös häiriötilanteissa.<br />
Näissä tapauksissa<br />
yksittäinen kunta ei voi<br />
täysin ratkaista sitä, millaisina<br />
palvelut kunnan alueella tuotetaan.<br />
Kunnan kriisijohtamisessa<br />
korostuu yhteistoiminnan järjestäminen<br />
kunnan ja palvelutuottajien<br />
välillä. Kun kunta<br />
varautuu häiriötilanteiden<br />
hoitamiseen, on samalla otettava<br />
huomioon sekä kuntien<br />
omien että valtion alueellisten<br />
toimijoiden toimenpiteet<br />
erilaisissa tilanteissa. Kuntien<br />
oman palvelutuotannon ja alueellisten<br />
palveluntuottajien yhteistoiminnan<br />
varmistamiseksi<br />
tarvitaan toimivat käytännöt ja<br />
menettelytavat.<br />
Ulkoistetutkin palvelut<br />
kuntien vastuulla<br />
Kun kunnat siirtävät omaa palvelutuotantoaan<br />
yksityisille palveluntuottajille,<br />
muuttuu palvelutuotannon<br />
suora ohjaus välilliseksi<br />
ohjaukseksi. Palveluja<br />
tuotetaan sen mukaan kuin<br />
sopimuksissa kunnan ja palveluntuottajan<br />
kesken on sovittu.<br />
Onkin tärkeää, että sopimuksissa<br />
sovitaan palvelujen tuottamisesta<br />
myös poikkeustilanteissa.<br />
Kannattaa huomata, että<br />
normaaliaikana, kun valmiuslaki<br />
ei ole voimassa, kunta on<br />
vastuussa palvelutuotannostaan<br />
eikä ole olemassa mekanismia,<br />
jolla kunnan vastuuta voitaisiin<br />
lieventää. Sen sijaan valmiuslaki<br />
antaa mahdollisuudet muuttaa<br />
kuntien velvoitteita.<br />
Huoltovarmuuskeskus on<br />
yhdessä huoltovarmuuskriittisten<br />
yritysten kanssa kehittänyt<br />
jatkuvuuden hallintaa. Sen tarkoituksena<br />
on turvata yrityksen<br />
toiminta ja varmistaa sen palvelukyky<br />
läpi koko alihankintaketjun<br />
tehtävissä sopimuksissa.<br />
Menettelyä voidaan soveltaa<br />
myös kuntien yritysten kanssa<br />
tekemiin palvelusopimuksiin.<br />
Kuntien toimintatavat ja<br />
palvelurakenteet ovat muuttuneet.<br />
Sen vuoksi on ehkä tarpeen<br />
pohtia, pitäisikö kuntien<br />
varautumisen perusrakennetta<br />
muuttaa ja millä tavoin varautumisen<br />
yhteistoiminta tulisi<br />
järjestää alueellisten toimijoiden<br />
sekä yksityisten palvelun<br />
tuottajien kesken ja mitä tämä<br />
vaikuttaa kriisijohtamiseen.<br />
Asiaa selvitettäessä tulisi<br />
tarkastella sellaistakin vaihtoehtoa,<br />
että kuntien varautuminen<br />
rakennettaisiin alueellisen<br />
ajattelun mukaisesti esimerkiksi<br />
pelastustoimen alueiden kokoisilla<br />
alueilla.<br />
Kriisijohtamiskokemus<br />
laajempaan käyttöön<br />
Kouluampumiset, vesikriisit ja<br />
myrskyt ovat esimerkkejä, joissa<br />
kuntien kriisivalmiutta ja<br />
johtamiskykyä on koeteltu. Pelastustoimi<br />
tai poliisi on johtovastuussa<br />
hyvin suuressa osassa<br />
kuntien alueella sattuvia häiriötilanteita.<br />
Näissä tapauksissa<br />
kunta tukee tilanteen hoitamista<br />
järjestämällä erilaisia palveluita<br />
esimerkiksi onnettomuuden<br />
kohteeksi joutuneille tai<br />
onnettomuuspaikalta evakuoiduille.<br />
Osa tapahtumista – esimerkiksi<br />
juomaveden pilaantumisesta<br />
aiheutuvat ongelmat –<br />
on yleensä sellaisia, joissa pelastustoimella<br />
sen paremmin<br />
kuin poliisillakaan ei ole johtovastuuta<br />
eikä oma-aloitteista<br />
aktiivista roolia.<br />
Voidaanko pelastuslaitoksia<br />
käyttää näissäkin tilanteissa<br />
kunnan johtamisen tukena<br />
esimerkiksi esikuntatehtävissä<br />
Tällöin johtovastuu on kunnalla<br />
ja pelastuslaitos tuottaa johtamisen<br />
tukipalvelut. Tämänkaltaista<br />
yhteistyötä pelastuslaitoksen<br />
ja kuntien välillä on<br />
kehitetty esimerkiksi Pirkanmaalla.<br />
<br />
12 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
TURVALLISUUS<br />
Pelastuspalvelujen saavutettavuudesta selvitys<br />
PAIKKATIETO PALJASTAA<br />
tulevaisuuden paloaseman sijainnin<br />
Hätäkeskuslaitos<br />
Pelastustoimen palvelujen<br />
kysyntä lisääntyy<br />
kasvukunnissa. Uudellamaalla<br />
ja Itä-Uudellamaalla<br />
selvitettiin viime<br />
kesänä pelastuslaitosten<br />
kykyä saavuttaa<br />
riskikohteita ja tehtiin<br />
arvio paloasemien<br />
määrästä ja sijainnista<br />
vuoteen 2030. Tutkimuksessa<br />
hyödynnettiin<br />
paikkatietojärjestelmiä.<br />
Taulukko 1. Väestömäärä pelastuspalvelualueittain 31.12.2009, väestöennusteet vuodelle 2030<br />
sekä väestömäärän arvioitu muutos<br />
Pelastuslaitos Väestö 2010 Väestö 2030 Muutos Muutos (%)<br />
Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos 425 015 522 744 97 729 23.0<br />
Keski-Uudenmaan pelastuslaitos 418 135 510 981 92 846 22.2<br />
Itä-Uudenmaan pelastuslaitos 94 241 111 983 17 742 18.8<br />
Helsingin kaupungin pelastuslaitos 584 778 649 169 64 391 11.0<br />
Lähteet: Väestörekisterikeskus ja Tilastokeskus<br />
● Mika Siljander, tutkijatohtori<br />
Helsingin yliopisto,<br />
Geotieteiden ja maantieteen laitos<br />
Tilastokeskus ennustaa Suomen<br />
väkiluvun ylittävän kuuden<br />
miljoonan asukkaan rajan<br />
2040-luvulla. Suhteellisesti eniten<br />
väkiluvun ennustetaan kasvavan<br />
Ahvenanmaalla sekä Uudenmaan<br />
ja Itä-Uudenmaan<br />
maakunnissa, missä väestönkasvun<br />
seurauksena aluerakenteissa<br />
tulee tapahtumaan merkittäviä<br />
muutoksia asutuksen levittäytyessä<br />
uusille alueille ja nykyisen<br />
kaupunkirakenteen tiivistyessä<br />
(taulukko 1).<br />
Voimakkaasti kehittyvissä<br />
kunnissa pelastustoimen palvelujen<br />
kysyntä kasvaa riskialueiden<br />
lisääntyessä. Pelastustoimen<br />
on reagoitava tulevaan kysynnän<br />
kasvuun. Palvelutason on ennakoitava<br />
tulevaisuudessa alueella<br />
esiintyviä onnettomuusuhkia, sillä<br />
kysynnän kasvaessa sisäministeriön<br />
velvoittamaa toimintaval-<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
13
miusohjeen vaatimusten mukaista<br />
palvelutasoa on vaikea ylläpitää<br />
ilman pelastustoimen resurssien<br />
järkeistämistä.<br />
Helsingin yliopiston Geotieteiden<br />
ja maantieteen laitoksella toteutettiin<br />
Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksen<br />
toimeksiannosta<br />
kesällä 2010 hanke, jossa selvitettiin<br />
Uudenmaan ja Itä-Uudenmaan<br />
maakuntien alueilla toimivien<br />
pelastuslaitosten kykyä saavuttaa<br />
riskikohteita toimintavalmiusohjeen<br />
määrittelemän riskinarvioinnin<br />
ja toimintavalmiusajan<br />
puitteissa. Paloasemien määrää ja<br />
sijaintia koskevista tarpeista tehtiin<br />
myös arvio 2030 asti.<br />
Vastaavanlaajuista ja aikajänteeltään<br />
näin pitkää, useamman<br />
pelastuslaitoksen käsittävää yhteisselvitystä<br />
ei aikaisemmin ole<br />
tehty. Tutkimus rajattiin käsittämään<br />
vain Uudenmaan ja Itä-<br />
Uudenmaan maakunnan pelastustoimen<br />
alueet. Lisäksi tutkimuksesta<br />
rajattiin pois tieliikenteen<br />
riskiarviointi sekä sairaankuljetuksen<br />
palvelut.<br />
Paikkatietoaineistot<br />
suunnittelun tukena<br />
Viime vuosina paikkatieto-ohjelmistojen<br />
käyttö on otettu mukaan<br />
erilaisiin sijainteihin perustuviin<br />
analyyseihin useilla eri<br />
aloilla, myös pelastuslaitoksissa.<br />
Tutkimuksessa hyödynnettiin<br />
myös paikkatietojärjestelmiä pelastuslaitosten<br />
toimittaman aineiston<br />
analysoinnissa. Tärkein<br />
tutkimusaineisto oli Tilastokeskuksen<br />
tuottama ns. riskiruutuaineisto,<br />
joka on 250 × 250 metrin<br />
kokoinen hilaruudukko ja kattaa<br />
koko Suomen.<br />
Ruudukkoon on yhdistetty<br />
muun muassa Väestörekisterikeskuksen<br />
väestötietojärjestelmän<br />
summattua tietoa asukasmäärästä<br />
ja -tiheydestä sekä rakennusten<br />
kerrosalasta. Lisäksi hilassa<br />
on sisäministeriön toimintavalmiusohjeen<br />
mukainen ruudun<br />
riskiluokan arvo I–IV, joka<br />
on määritelty asukastiheyden ja<br />
kerrosalan perusteella (taulukko<br />
2). Muut pelastuslaitosten paikkatietoaineistot<br />
sisälsivät tietoa<br />
muun muassa pelastus- ja paloasemien<br />
sijainnista, pelastusaluerajauksesta<br />
sekä tieverkon, jossa<br />
kullekin tieluokalle oli määritetty<br />
ajoaika.<br />
Paikkatietoaineistojen lisäksi<br />
Uudenmaan liiton, Itä-Uudenmaan<br />
liiton, Helsingin kaupungin<br />
ja Tilastokeskuksen aluerakenne-<br />
ja väestömuutokseen liittyvät<br />
raportit ja selvitykset olivat<br />
tärkeitä luotaessa kuvaa siitä,<br />
missä sijaitsevat tulevaisuuden<br />
uudet asuinkohteet ja kuinka<br />
paljon asukkaita niihin on tarkoitus<br />
asuttaa. Myös Uudenmaan<br />
ja Itä-Uudenmaan kaavoitustietoja<br />
– erityisesti maakuntakaavoja<br />
– käytettiin hyväksi tehtäessä<br />
arvioita pitkän aikavälin alueiden<br />
käytön ratkaisuista.<br />
Palveluiden<br />
saavutettavuusanalyysit<br />
Pelastustoimen palveluiden nykyistä<br />
toimintaa voidaan analysoida<br />
laskennallisesti paikkatietopohjaisilla<br />
saavutettavuusanalyyseillä.<br />
Perusajatuksena on, että<br />
onnettomuuskohteet tulee saavuttaa<br />
riskialueittain toimintavalmiusohjeessa<br />
säädettyjen aikatavoitteiden<br />
puitteissa.<br />
Oletuksena on, että paloesimiehen<br />
ja vähintään kolme palomiestä<br />
käsittävä pelastusyksikkö<br />
lähtee onnettomuuden sattuessa<br />
liikkeelle lähimmältä paloasemalta<br />
minuutin kuluttua hälytyksestä<br />
ja saapuu riskiluokka<br />
1 kohteeseen viidessä minuutissa.<br />
Vastaavasti toimintavalmiusaika<br />
2 luokan riskikohteeseen on<br />
10 minuuttia ja ajoajaksi jää 9 minuuttia.<br />
Taulukko 2. Sisäministeriön toimintavalmiusohjeen mukainen<br />
riskiluokitus<br />
Riskiluokka Asukastiheys Kerrosala<br />
1 asukastiheys > 250 kerrosala > 10 000 m 2<br />
2 60 < asukastiheys ≤ 250 2 500 m 2 < kerrosala 10 000 m 2<br />
3 10 < asukastiheys ≤ 60 250 m 2 < kerrosala 2 500 m 2<br />
Riskiluokkaan 4 kuuluvat riskiruudut, jotka eivät täytä yllä olevia ehtoja.<br />
Keski-Uudenmaan<br />
pelastuslaitos<br />
Paloasema<br />
Paloasema (VPK)<br />
Uusi asuinalue (TARKE 2007)<br />
Uusi työpaikka-alue /TARKE 2007)<br />
6 minuutin saavutettavuus<br />
10 minuutin saavutettavuus<br />
Riskialue 1<br />
Riskialue 2<br />
Riskialue 3<br />
Uudenmaan maakuntakaavan taajamatoimintojen alue<br />
Kuva 1. Pelastustoimen palveluiden nykyinen saavutettavuus<br />
Nurmijärven kunnassa sekä riskiluokitus.<br />
Sivujen 14–15 kuvat/Mika Siljander<br />
Kun kohde on riskialueella<br />
3, toimintavalmiusaika on 20<br />
minuuttia ja ajoajaksi jää 19 minuuttia.<br />
Riskialueella 4 toimintavalmiusaika<br />
voi olla huomattavasti<br />
pidempi kuin 20 minuuttia.<br />
Tutkimuksessa huomioitiin<br />
lisäksi vapaapalokuntien poikkeavat<br />
lähtöajat.<br />
Saavutettavuuslaskelmat perustuvat<br />
tieverkon ominaisuustaulukkoon<br />
syötettyihin oletusajonopeuksiin,<br />
jotka on määritelty<br />
teiden laadun mukaan. Lisäksi<br />
päällekkäisyysanalyyseillä<br />
verrattiin nykyistä riskiruudukkoa<br />
ja saavutettavuusbuffereita ja<br />
paikannettiin ne alueet, jotka sijaitsevat<br />
nykyisin saavutettavuusbuffereiden<br />
ulkopuolella.<br />
Päällekkäisyysanalyyseissä<br />
Uudenmaan ja Itä-Uudenmaan<br />
maakuntakaavoista valittiin alueet,<br />
jotka on merkitty tulevaisuudessa<br />
asuntotuotantoon tai työpaikkavaltaisiin<br />
toimintoihin ja<br />
niitä verrattiin saavutettavuuslaskelmiin.<br />
Näin kyettiin paikantamaan<br />
alueet, joiden pelastustoimen<br />
riskiluokka mahdollisesti<br />
muuttuu tulevaisuudessa.<br />
Paloasemien sijoittelu<br />
melko hyvä<br />
Tutkimus osoitti selvästi sen, että<br />
Uudenmaan ja Itä-Uudenmaan<br />
maakunnissa toimivien pelastuslaitosten<br />
kyky vastata pelastuslain<br />
ja sen nojalla annettujen<br />
säädösten ja ohjeiden mukaisesta<br />
onnettomuuksien hoitamisesta<br />
on nykyisin hyvä. Paloasemien<br />
sijoittelun osalta pelastuslaitosten<br />
toiminta – niiltä osin kuin se liittyy<br />
toimintavalmiusohjeen märittämiin<br />
riskialueiden saavutettavuuteen<br />
– on suhteellisen hyvin<br />
suunniteltu ja organisoitu.<br />
Tutkimuksessa selvisi myös,<br />
että Uudenmaan ja Itä-Uudenmaan<br />
kunnissa on alueita, joita<br />
pelastuslaitokset ei nykyisellä paloasemien<br />
määrällä ja sijoittelulla<br />
laskennallisesti saavuta toimintavalmiusohjeen<br />
antamissa aikarajoissa.<br />
Kuvasta 1 käy ilmi, että Keski-Uudenmaan<br />
pelastuslaitoksen<br />
14 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
TURVALLISUUS<br />
alueella sijaitsevassa Nurmijärven<br />
kunnassa Klaukkalan saavutettavuus<br />
vakinaisilta paloasemilta<br />
on suhteellisen heikko, vaikka<br />
Klaukkalan keskuksessa on nykyisin<br />
riskiluokan 1 kohteita.<br />
Kun Klaukkalan itäosaan rakennetaan<br />
vielä 7 500 asukkaan uusi<br />
asuinalue Luhtajoki, pelastuspalvelujen<br />
tarve alueella lisääntyy<br />
entisestään. Klaukkalan voimakas<br />
kasvu herättääkin kysymyksen<br />
uuden paloaseman rakentamisen<br />
tarpeellisuudesta.<br />
Kasvukunnissa tarpeet<br />
muuttuvat<br />
Klaukkala on vain yksi esimerkki<br />
muuttuvista pelastustoimen palveluiden<br />
tarpeista voimakkaasti<br />
kehittyvissä Uudenmaan ja Itä-<br />
Uudenmaan kunnissa. Jo lähivuosien<br />
aikana suuret uudisrakentamisprojektit,<br />
kuten esimerkiksi<br />
Helsingin Jätkäsaari, Kalasatama<br />
ja Östersundom, Marja-<br />
Vantaan alue, Espoon Hista sekä<br />
eteläisen Sipoon voimakas kasvu<br />
ja Porvoon itäisen rannan uudet<br />
asuinalueiden rakennushankkeet,<br />
tulevat lisäämään pelastustoimen<br />
palvelujen tarvetta kunnissa<br />
huomattavasti.<br />
Pelastuslaitosten nykyiset resurssit<br />
käynevät riittämättömiksi<br />
jo lähitulevaisuudessa, ja uhkana<br />
on nykyisten paloasemien palvelutason<br />
lasku pelastustehtävien<br />
jatkuvan lisääntymisen vuoksi.<br />
Lisäksi pelastusyksiköiden ollessa<br />
varattuna saavutettavuusajat<br />
voivat jäädä merkittävästi laskennallisesta<br />
ajasta. Näin on tapahtunut<br />
Etelä-Suomen aluehallintoviraston<br />
mukaan muun muassa<br />
Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksen<br />
alueella, jossa keskimääräinen<br />
toimintavalmiusaika<br />
ykkösriskialueilla on ollut seitsemän<br />
minuuttia ja kymmenen<br />
sekuntia.<br />
Paloasemien sijainti<br />
tulevaisuudessa<br />
Tutkimuksessa tehtiin vaihtoehtoisten<br />
paloasemien sijaintien<br />
mukaisia saavuttavuusanalyysejä<br />
suhteessa uusiin asuntotuotantokohteisiin<br />
sen jälkeen, kun ensin<br />
oli selvitetty nykyisen pelastustoimen<br />
verkoston toimintavalmiusohjeen<br />
mukaiset saavutettavuudet.<br />
Tutkimuksessa tarkasteltiin<br />
myös paloasemien uudelleensijoittamista<br />
paikkoihin, joista käsin<br />
pelastustoimen voimavarat ja<br />
toimintavalmius pystyttäisiin optimoimaan<br />
uudenlaisessa tulevaisuuden<br />
aluerakenteessa.<br />
Esimerkkeinä ovat Länsi-Uudenmaan<br />
pelastuslaitoksen nykyinen<br />
paloasemaverkosto (kuva<br />
2) sekä uuden paloasemaverkoston<br />
hahmotelma (kuva 3). Kuvassa<br />
3 Kehä III:n ja Turun moottoritien<br />
läheisyyteen on hahmoteltu<br />
uusi asema, jolta käsin kyettäisiin<br />
saavuttamaan mm. Histan<br />
uusi noin 20 000 tuhannen asukkaan<br />
lähiö ja Veikkola toimintavalmiusohjeen<br />
aikarajoissa.<br />
Lisätutkimus tarpeen<br />
Koska tutkimuksen tarkoitus oli<br />
tehdä arvio paloasemien tarpeesta<br />
ja sijainnista 2030 asti, tutkimustuloksiin<br />
sisältyy luonnollisesti<br />
epävarmuustekijöitä ja niihin<br />
on osittain suhtauduttava<br />
kriittisesti.<br />
– Tutkimuksen tuloksia ei voida<br />
sellaisenaan käyttää liian suoraviivaisesti<br />
ja päätelmät tulevien<br />
paloasemien sijoittelusta sekä<br />
vanhojen asemien siirroista ovat<br />
hyvin epävarmalla pohjalla ennen<br />
kuin lisätutkimuksia on tehty,<br />
muistuttaa Helsingin pelastuslaitoksen<br />
tutkimuspäällikkö Olli<br />
Taskinen.<br />
Taskinen ehdottaa muun<br />
muassa toteutuneiden ja laskennallisten<br />
toimintavalmiusaikojen<br />
tarkempaa selvittämistä sekä<br />
toimintavalmiuden hyötyjen<br />
arviointia onnettomuustyypeittäin.<br />
Lisäksi hän peräänkuuluttaa<br />
lisätutkimusta uudenlaisesta<br />
riskiluokituksesta, joka yhdistäisi<br />
toteutuneet tehtävät ja oletetut<br />
muutokset ympäristössä tilastollisesti<br />
mielekkääksi palvelutarveennusteeksi.<br />
– Olisi tarpeen kehittää myös<br />
menetelmiä, joilla tarkastellaan<br />
aseman optimaalista sijoitusta<br />
palvelun parantamisesta saatavaan<br />
hyötyyn nähden, Olli Taskinen<br />
sanoo.<br />
Analyysi voidaan<br />
toteuttaa koko Suomessa<br />
Puutteista huolimatta vastaavanlainen<br />
paikkatietopohjainen pelastustoimen<br />
palveluiden saavutettavuusanalyysi<br />
voidaan toteuttaa koko<br />
Suomessa, sillä Tilastokeskuksen<br />
tuottama riskiruutuaineisto ja<br />
tieaineisto kattavat koko maan. Lisäksi<br />
kaikilla kunnilla on lakisääteinen<br />
velvollisuus tehdä kaavoituskatsauksia,<br />
joista uudisrakennuskohteet<br />
voidaan selvittää.<br />
– Vaikka pelastuspalvelujen<br />
tarve lisääntyykin tulevaisuudessa<br />
voimakkaasti kehittyvissä<br />
kunnissa, on paloasemia turha<br />
rakentaa joka kuntaan etenkin,<br />
jos naapurikunnassa on paloasema,<br />
jolta riskikohteet voidaan<br />
saavuttaa toimintavalmiusohjeen<br />
määräämissä aikarajoissa, toteaa<br />
pelastusjohtaja Veli-Pekka Ihamäki<br />
Länsi-Uudenmaan pelastuslaitokselta.<br />
– Uusien paloasemien rakentaminen<br />
liittyy siten kiinteästi<br />
aluepolitiikkaan, mutta myös<br />
aluemaantieteeseen, jonka klassisista<br />
von Thühenin ja Christallerin<br />
kaltaisista keskus- ja vaikutusalueteorioista<br />
kannattaisi myös<br />
ottaa oppia, Ihamäki sanoo. <br />
www.kunnat.net/turvallisuus ><br />
pelastustoimi<br />
Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos<br />
Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos<br />
Kuva 2. Länsi-Uudenmaan nykyisten vakinaisten paloasemien saavutettavuus<br />
sekä Uudenmaan maakuntakaavan taajamatoimintoihin<br />
varatut alueet noin 25–30 vuodeksi eteenpäin.<br />
Kuva 3. Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksen saavutettavuusskenaario<br />
uusilla paloasemilla ja eräiden nykyisten vakinaisten<br />
paloasemien sijainnin muutoksen jälkeen.<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
15
90 %<br />
11/2010<br />
Täältä tullaan<br />
TYÖ-<br />
ELÄMÄ<br />
Mikko Kähkönen,<br />
Sanna Marin ja Mirva<br />
Tauriainen opiskelevat<br />
päästäkseen kunta-alan<br />
johtotehtäviin<br />
Jenni Airaksinen:<br />
Metropolit ovat<br />
globaalin talouden<br />
vetureita<br />
Mietoinen:<br />
Kyläporttaali<br />
herättelee uneliasta<br />
entistä kuntaa<br />
s. 6<br />
s. 31<br />
Saksan Schwerin:<br />
Vasemmistososialisti<br />
johtaa vastakohtien<br />
kaupunkia<br />
s. 61<br />
s. 16-18<br />
16 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
Tavoitteena ilmastonkestävä<br />
kaupunkiympäristö<br />
Pääkaupunkiseutu valmistautuu<br />
ilmastonmuutokseen<br />
sopeutumisstrategialla,<br />
jossa<br />
on joukko yhteisiä linjauksia.<br />
Ne koskevat<br />
mm. kriisiviestinnän kehittämistä,<br />
tulvasuojausta,<br />
ilmastonkestävää<br />
rakentamista ja pelastustoimen<br />
valmiussuunnitelmaa.<br />
● Irma Karjalainen<br />
tulosaluejohtaja, HSY<br />
● Susanna Kankaanpää<br />
ilmastoasiantuntija, HSY<br />
Uusimman tieteellisen tiedon<br />
mukaan ilmastonmuutos etenee<br />
aiemmin arvioitua nopeammin,<br />
ja osa sen vaikutuksista on ennakoitua<br />
vakavampia. Pääkaupunkiseudulla<br />
on jo havaittu globaalin<br />
lämpenemisen seurauksia, kuten<br />
rankkasateiden ja myrskyjen<br />
aiheuttamia tulvia sekä poikkeuksellisen<br />
leutoja talvia.<br />
Viime vuosina maailman<br />
päästöt ovat olleet yhtä suuret<br />
kuin YK:n alaisen hallitustenvälisen<br />
ilmastopaneelin IPCC:n<br />
hallitsemattomaan ilmastonmuutokseen<br />
johtavassa, suurimpien<br />
päästöjen A1F1-skenaariossa<br />
(kuva 1).<br />
Tämän kehityksen kääntäminen<br />
on ensiarvoisen tärkeää.<br />
Toisaalta vaikka päästöt saataisiin<br />
laskuun, lämpenee ilmasto<br />
vielä kymmeniä tai satoja vuosia.<br />
Ilmakehä reagoi muutoksiin<br />
hitaasti, joten ilmaston lämpenemiseen<br />
on sopeuduttava.<br />
TURVALLISUUS<br />
Pääkaupunkiseudulle sopeutumisen strategia<br />
Ilmastonmuutos Suomessa<br />
ja pääkaupunkiseudulla<br />
Voimakkaistakin ilmastonmuutoksen<br />
hillintätoimista huolimatta<br />
maailman keskilämpötila nousee<br />
nykyisen näkemyksen mukaan<br />
vähintään kaksi astetta vuosisadan<br />
loppuun mennessä. Suomen<br />
keskilämpötilan arvioidaan<br />
nousevan eri skenaarioiden mukaan<br />
3,2–6,4 °C. Tämä tarkoittaa<br />
mm. merenpinnan nousua, leutoja<br />
talvia ja entistä yleisempiä<br />
hellejaksoja ja rankkasateita.<br />
Arviot merenpinnan noususta<br />
vaihtelevat runsaasti, mutta tieteellinen<br />
tieto asiasta lisääntyy<br />
jatkuvasti (kuva 2). IPCC:n 2007<br />
esittämiä arvioita voidaan pitää<br />
merennousun alarajana, ja IPCC<br />
totesikin tuolloin, että se ei esitä<br />
raportissaan valtamerten pinnannousulle<br />
ylärajaa. Uusimpi-<br />
Kuva 1. Toteutuneet maailman hiilipäästöt fossiilisten polttoaineiden<br />
polttamisesta ja sementin tuotannosta sekä IPCC:n eri<br />
skenaariot (Le Quéré ym. 2009).<br />
Kuva 2. Valtameren pinnan noususkenaarioita eri tutkimuksissa. Käyrät nousevat sitä<br />
korkeammalle mitä uudempi tutkimus on kyseessä.<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
17
en, mannerjäätiköiden sulamisen<br />
huomioon ottavien ennusteiden<br />
mukaan merenpinnan nousu on<br />
todennäköisesti vuosisadan loppuun<br />
mennessä 0,80–1,2 m, mikä<br />
vastaisi noin 50–85 cm nousua<br />
Helsingissä.<br />
Viime heinäkuu oli ennätyslämmin.<br />
Vuoden 2050 tienoilla<br />
yhtä lämpimän heinäkuun arvioidaan<br />
toistuvan kerran vuosikymmenessä,<br />
kun 1900-luvun<br />
vertailujaksoa jo selvästi lämpimämmässä<br />
nykyilmastossa todennäköisyys<br />
on kerran 60 vuodessa<br />
(Räisänen 2010). Kuumien<br />
päivien (yli 20 °C) määrä lisääntyy<br />
selvästi jo lähivuosikymmeninä.<br />
Toisaalta maailman keskilämpötilan<br />
kohoaminen yli kahden<br />
asteen merkitsisi tätäkin suurempia<br />
muutoksia.<br />
Myrskyt lisääntyvät<br />
myös Suomessa<br />
Myös rankkasateet voimistuvat.<br />
Vuorokauden maksimisateet kasvavat<br />
10–30 prosenttia. Tuulisuuden<br />
arvioidaan lisääntyvän erityisesti<br />
syksyisin ja keväisin. Ilmastonmuutos<br />
vaikuttanee myrskyratojen<br />
sijoittumiseen, ja matalapaineiden<br />
reitti voi muuttua kulkemaan<br />
yhä enemmän Pohjois-<br />
Euroopan yli. Tämä lisäisi myrskyisyyttä<br />
myös Suomessa.<br />
Espoonjoen ja Vantaanjoen<br />
osalta tulvat ovat suurimmillaan<br />
2070 asti ja laskevat sen jälkeen.<br />
Tulva-alueet eivät mallinnusten<br />
mukaan muutu, mutta virtaamat<br />
kasvavat siten, että kerran 100<br />
vuodessa toistuvan tulvan sijasta<br />
tulisi varautua kerran 250 vuodessa<br />
toistuvaan tulvaan.<br />
Pääkaupunkiseudun<br />
sopeutumisstrategia<br />
Pääkaupunkiseudun ilmastostrategia<br />
2030 valmistui 2007. Strategia<br />
painottuu ilmastonmuutoksen<br />
hillintään, mutta sitä hyväksyttäessä<br />
päätettiin laatia myös<br />
yhteinen sopeutumisstrategia.<br />
Helsingin, Espoon, Vantaan,<br />
Kauniaisten ja HSY:n yhteisessä<br />
kunta- ja hallintokuntarajat ylittävässä<br />
strategiaprosessissa painotetaan<br />
rakennetun kaupunkiympäristön<br />
sopeutumista ja haetaan<br />
ne toimet, jotka kaupunkien<br />
kannattaa toteuttaa yhdessä. HSY<br />
Helsingin seudun ympäristöpalvelut<br />
vastaa sopeutumisstrategian<br />
valmistelusta.<br />
Strategiatyötä varten valmistettiin<br />
Ilmatieteen laitoksella ilmasto-<br />
ja merenpinnan nousun<br />
skenaariot pääkaupunkiseudulle<br />
(Venäläinen ym. 2009). Lisäksi<br />
mallinnettiin jokitulvien riskejä<br />
ilmastonmuutoksen oloissa<br />
(Veijalainen ym. 2009) ja selvitettiin<br />
ilmastonmuutoksen seurauksia.<br />
Taustaselvitykset on julkaistu<br />
raportissa ”Pääkaupunkiseudun<br />
ilmasto muuttuu – Sopeutumisstrategian<br />
taustaselvityksiä”.<br />
Kaupunkien asiantuntijat<br />
mukana valmistelussa<br />
Pääkaupunkiseudun kaupunkien<br />
ja kuntayhtymien avainasiantuntijat<br />
ja suunnittelijat ovat osallistuneet<br />
strategiatyöhön useassa eri<br />
vaiheessa. Työ aloitettiin asiantuntijahaastatteluilla<br />
nykyisten<br />
varautumissuunnitelmien ja kokemusten<br />
kartoittamiseksi.<br />
Yhteisissä työpajoissa on määritelty<br />
seudun sopeutumisen kannalta<br />
keskeisiä toimintalinjoja ja<br />
toimenpide-ehdotuksia. Sopeutumisstrategian<br />
valmistelua ohjaa<br />
kaupunkien edustajista koostuva<br />
johtoryhmä. Tärkeitä luonnosvaiheen<br />
valmisteluun osallistuvia<br />
tahoja ovat olleet mm.<br />
edustajat rakennusvalvonnasta,<br />
kaavoituksesta, pelastustoimesta<br />
ja terveydenhuollosta.<br />
Seudullisen strategian toimenpidelinjausten<br />
valintakriteerejä:<br />
● Toimien tulee olla yhteistyötä<br />
vaativia, seudullisia, nk. rajajoki-tapauksia<br />
tai valuma-aluetason<br />
toimia<br />
● Toimenpiteiden suunnittelu<br />
ja/tai toteuttaminen edellyttää<br />
kuntien tai muiden osapuolten<br />
yhteistyötä tai niillä voi olla ylikunnallisia<br />
vaikutuksia<br />
● Toimenpiteen suunnittelu<br />
ja/tai toteuttaminen yhdessä tuo<br />
seudulle synergiaetuja ja/tai säästää<br />
kustannuksia<br />
Yhteiset linjaukset tarpeen<br />
Ilmastonmuutoksen ennakoituja<br />
vaikutuksia on tarkasteltu toimintasektoreittain:<br />
maankäyttö,<br />
liikenne, verkostot ja joukkoliikenne,<br />
rakentaminen, vesi- ja jätehuolto,<br />
energiahuolto, pelastustoimi<br />
ja turvallisuus, sosiaali- ja<br />
terveystoimi sekä yleiset yhteiset<br />
toimet.<br />
Ilmastonmuutoksen hillinnän<br />
ja sopeutumisen tulisi olla<br />
keskeisenä lähtökohtana kaikessa<br />
yhdyskuntien suunnittelussa,<br />
rakentamisen ohjauksessa ja infrastruktuurin<br />
kehittämisratkaisuissa.<br />
Viranomaisten yhteistyötä<br />
kriisiviestinnässä on kehitettävä.<br />
Sopeutuminen kaupunkiseudulla<br />
edellyttää osaamisen lisäämistä<br />
sekä kaupunkien rakenteen<br />
että toimintojen suunnittelussa.<br />
Seudun yhteiset linjaukset<br />
rannikkoalueiden rakentamisesta<br />
ja tulvasuojauksen periaatteista<br />
raja-alueilla ovat välttämättömät;<br />
maankäytön suunnittelussa<br />
tulee varautua ilmastonmuutoksen<br />
vaikutuksiin ja riskeihin. Pääkaupunkiseudun<br />
yhteiset määräykset<br />
hulevesien imeytyksestä ja<br />
vesien johtamisesta on myös katsottu<br />
tarpeelliseksi.<br />
Ilmastonmuutos<br />
valmiussuunnitelmaan<br />
Ilmastonkestävään rakentamiseen<br />
tarvitaan ohjeet, joka tarkoittaa<br />
konkreettisia neuvoja<br />
tuulisuuden huomioimisesta,<br />
tulvista, merenpinnan noususta,<br />
kosteudesta ja julkisivuille<br />
asetettavista säänkestävyyden<br />
kriteereistä. Tulva-, rankkasade-,<br />
eroosio- ja sortumariskien huomioonottamiseksi<br />
verkostojen ja<br />
laitosten kunnossapidossa ja sijoittamisessa<br />
tulee niin ikään laatia<br />
ohjeistus.<br />
Pelastustoimen ja turvallisuuden<br />
osalta on tarpeen laajentaa<br />
poikkeusolojen valmiussuunnitelmaa<br />
ottamalla ilmastonmuutos<br />
ja sen aiheuttamat vaikutukset<br />
ja riskit huomioon. Sosiaalitoimen<br />
osalta tuli esille tarve ohjeistaa<br />
asukkaita ja erityisryhmiä<br />
poikkeustilanteissa toimimisesta<br />
(helleaallot) ja selvittää vastuut<br />
ja yhteistyötarpeet viranomaisten<br />
kesken. Ilmastonmuutoksen vaikutukset<br />
ilmanlaatuun ja terveyteen<br />
on myös syytä selvittää.<br />
Strategialuonnos<br />
lausuntokierrokselle<br />
Edellä mainitut toimenpiteet ovat<br />
osa ilmastonmuutoksen sopeutumisen<br />
strategiatyön luonnosvaiheessa<br />
esille tulleista pääkaupunkiseudun<br />
yhteisistä toimista.<br />
Strategialuonnos on parhaillaan<br />
menossa HSY:n hallituksen käsittelyyn<br />
ja se lähetetään esittely- ja<br />
lausuntokierrokselle kaupungeille<br />
ja sidosryhmille alkuvuodesta<br />
2011. Tavoitteena on täydentää<br />
strategiaa palautteen ja tehtävien<br />
lisäselvitysten pohjalta siten,<br />
että se valmistuu 2011 loppuun<br />
mennessä.<br />
Pääkaupunkiseudun ilmastonmuutokseen<br />
sopeutumisen<br />
strategiassa keskitytään suunniteltuun<br />
ja ennakoivaan sopeutumiseen.<br />
Osa toimista on myös reaktiivista<br />
vahinkojen korjaamista.<br />
Aikajänne kattaa sekä lähitulevaisuuden<br />
varautumisen että<br />
pidempiaikaiset, vuoteen 2050 ja<br />
2100 ulottuvat seuraukset. Päämääränä<br />
on pääkaupunkiseudun<br />
ilmastonkestävyyden vahvistaminen.<br />
<br />
www.hsy.fi/ilmastonmuutos<br />
Lähteet:<br />
IPCC 2007. Climate Change 2007. The<br />
Physical Science Basis. Cambridge University<br />
Press.<br />
Le Quéré ym. 2009. The Copenhagen<br />
Diagnosis. Updating the world on the<br />
Latest Climate Science. The University<br />
of New South Wales Climate Change<br />
Research Centre (CCRC). Sydney,<br />
Australia.<br />
Räisänen, J. 2010a. Ilmastonmuutos ja<br />
heinäkuun helteet. www.atm.helsinki.<br />
fi/~jaraisan/Heinakuu2010.<strong>pdf</strong><br />
Veijalainen, N., Sippel; K. ja Vehviläinen,<br />
B. 2009. Tulvien muuttuminen<br />
Vantaanjoella ja Espoonjoella. Osa B.<br />
Pääkaupunkiseudun ilmasto muuttuu<br />
– Sopeutumisstrategian taustaselvityksiä.<br />
HSY:n julkaisuja 3/2010.<br />
Venäläinen, A., Johansson, M., Kersalo,<br />
J., Gregow, H., Jylhä, K., Ruosteenoja,<br />
K., Neitiniemi-Upola, L., Tietäväinen, H.<br />
ja Pimenoff, N. 2009. Pääkaupunkiseudun<br />
ilmastotietoja ja skenaarioita. Osa<br />
A. Pääkaupunkiseudun ilmasto muuttuu<br />
– Sopeutumisstrategian taustaselvityksiä.<br />
HSY:n julkaisuja 3/2010.<br />
18 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
Valoa kansalle<br />
Suomen kristikansa tuntee hyvin<br />
profeetta Jesajan, jonka<br />
jouluevankeliumi alkaa seuraavasti:<br />
”Kansa, joka pimeydessä vaeltaa,<br />
näkee suuren valon. Niille, jotka<br />
asuvat kuoleman varjon maassa,<br />
loistaa kirkkaus.” (Jes 9:1).<br />
Monet kaupunkimme ovat oivaltaneet<br />
maallisenkin valon merkityksen,<br />
kärjessä ehkäpä Jyväskylä<br />
ja Tampere.<br />
Kynttilä ei kauas kanna<br />
Reino Kalliola kuvaa mainiossa<br />
kirjassaan Suomen luonto vuodenaikojen<br />
vaihtelussa (WSOY 1951),<br />
että talvella ”pitkät aamu- ja iltahämärät<br />
koettavat kurkottaa yhteen<br />
ja syvimpään pimeyteen sytyttää<br />
ihmislapsi joulukynttilänsä”.<br />
Mutta vaikka kynttilä eli kandela<br />
on valovoiman yksikkö, niin pienihän<br />
se on. Ennen vanhaan, kun<br />
juhlaillalliset syötiin kynttilöiden valossa,<br />
oli tapana vielä pelata kynttilän<br />
pituudella. Jos vieraat eivät<br />
olleet mieluisia, valittiin lyhyempi<br />
kynttilä. Ymmärsivät poistua, kun<br />
tuli pimeää.<br />
Sähkövalon keksiminen teki<br />
Thomas Edisonin hehkulampusta<br />
innovaation symbolin, jota edelleenkin<br />
käytetään. Rinnalle on tullut<br />
himmeitä energiansäästövaloja.<br />
Ehkä palaamme takaisin viihtyisään<br />
mutta pimeään keskiaikaan.<br />
Valo tuo turvallisuutta<br />
Pelon maantiedettä on tutkittu, ja<br />
yhdeksi sen päätekijäksi on havaittu<br />
pimeys. Anja Kauranen kirjoitti<br />
sillä nimellä jännärin jo 1995. Sen<br />
mukaan pimeydessä pesii outoja<br />
voimia, koska petoja piilee sekä<br />
luonnossa että meidän ihmispolojen<br />
sydämissä. Jokaisella on joitakin<br />
kokemuksia, että pimeys kauhistaa.<br />
Liikenteessä runsas valon käyttö<br />
on itsestäänselvyys. Sitä tarvitaan<br />
ajovaloihin, hälytysvaloihin ja<br />
pimeässä näkymiseen. Tievalaistus<br />
on tärkeä turvallisuustekijä, koska<br />
se auttaa erottamaan käypäläiset<br />
ja muut esteet siluetteina. Belgiassa<br />
kaikki moottoritiet on valaistu,<br />
vaikkei siellä ole talvisaikaan edes<br />
niin pimeää kuin pohjoisempana.<br />
Valokaupungit<br />
”Nykyajan suurkaupunki on väljä<br />
ja valoisa. Valaistut loistokadut ja<br />
aukiot symboloivat ahtauden voittamista”,<br />
kirjoitti Paul Tillich jo<br />
1928 (ks. kolumnia Kaupungin valot,<br />
Kunnalliselämä 8/1999).<br />
Muita väheksymättä voi Suomen<br />
kaupungeista nostaa esille Jyväskylän<br />
ja Tampereen. Ensin mainittu<br />
kertoo olevansa Suomen paras taajamavalaistuksen<br />
oivaltaja. Jyväskylässä<br />
on jo yli 60 upeata valaistuskohdetta,<br />
joita kehittävät yritykset<br />
ja kiinteistönomistajat yhdessä<br />
kaupungin kanssa. Valon kaupunki<br />
-tapahtuma järjestetään siellä syyslokakuussa<br />
iltojen pimetessä.<br />
Tampere taas pitää valoviikkoja.<br />
Parhaillaan on menossa numero<br />
45, joka alkoi 29.10. ja päättyy<br />
6.1. Valot syttyvät klo 15–16.30 ja<br />
sammuvat 22.30. Idean toi Tampereelle<br />
kaupunginjohtaja Erkki Napoleon<br />
Lindfors käytyään ystävyyskaupunki<br />
Essenissä 1965. Kuten<br />
Jyväskylässä, myös Tampereella<br />
Valoviikot ovat näyttävä osoitus<br />
monien osapuolten yhteistoiminnasta.<br />
Lopuksi mainittakoon, että Tampereella<br />
vuoden 2010 Valon neito<br />
on Melinda Sulkama, 24-vuotias<br />
teatteritaiteen ja kirjallisuuden kandidaatti<br />
Nokialta.<br />
Pekka Rytilä on<br />
72-vuotias tekniikan<br />
lisensiaatti, joka toimii<br />
Liikennesuunnittelun<br />
Seuran puheenjohtajana<br />
ja Pöyry <strong>Fi</strong>nland Oy:n<br />
erityisasiantuntijana.<br />
Tampereen valoviikot järjestetään tänä vuonna 45. kerran.<br />
Valot palavat lokakuun lopusta loppiaiseen.<br />
Jyväskylä toimii tiennäyttäjänä Valon kaupunki -teemassa.<br />
Kompassi-valoteos sopii hyvin kuvaan.<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
19
Joensuulaiset valitsivat uudistettavan valaisukohteen<br />
VÄHÄISEN KULUTUKSEN<br />
Kaupunkilaiset saivat<br />
valita uudistettavan valaisukohteen<br />
Joensuussa.<br />
Voittajakohteeseen<br />
saatiin kaupungin ja<br />
Fortumin yhteistyöllä<br />
parempi valaistus, joka<br />
kuitenkin kuluttaa sähköä<br />
huomattavasti aikaisempaa<br />
vähemmän.<br />
TEKSTI Ville Moilanen<br />
KUVAT Tomi Parkkonen<br />
Joensuun Utrassa sijaitsevan<br />
Ahdinpuiston kevyen liikenteen<br />
väylä on reunustettu punamustilla<br />
valaisinpylväillä. Maahan upotetut<br />
valaisimet poimivat pimeydestä<br />
esiin väylän kiinnekohdiksi<br />
määriteltyjä mäntyjä. Kontrasti<br />
aikaisempaan kolkkoon ja heikkotehoiseen<br />
valaistukseen on<br />
melkoinen.<br />
Ahdinpuiston väylä sijaitsee<br />
Utran koulun läheisyydessä, ja se<br />
on koululaisten kovassa käytössä.<br />
– Pitkä ja metsän keskellä kulkeva<br />
kevyen liikenteen väylä oli<br />
pimeään aikaan luotaantyöntävä,<br />
lapsista jopa pelottava. Nyt<br />
tilanne on selkeästi parempi,<br />
Joensuun kaupungin tekninen<br />
Tasolasillisten valaisimien punamustahopeinen<br />
väritys on poimittu<br />
Joensuun vaakunan värimaailmasta.<br />
Ahdinpuiston punaiset teräskartiopylväät<br />
muodostavat valaistuina näkymään pystysuuntaisen<br />
aiheen, joka helpottaa väylän muodon<br />
hahmottamista myös kauempaa.<br />
20 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
VALAISTUS<br />
– Fortum maksoi viulut, kaupunki vastaa ylläpidosta<br />
VAALIVOITTAJA<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
21
Uudet valot tuovat pimeässä leikkipuiston ylle satumaisen hohteen.<br />
Leikkipuiston valaisimet ovat<br />
kuin oksilla istuvia lintuja.<br />
johtaja Anu Näätänen sanoo.<br />
Ahdinpuiston kevyen liikenteen<br />
väylä on lähes kilometrin pituinen.<br />
Kun väylän valaistuksen<br />
uudistamista ryhdyttiin suunnittelemaan,<br />
samassa yhteydessä<br />
päädyttiin parantamaan myös<br />
väylän varrella sijaitsevan Kiikarikadun<br />
leikkipuiston valaistusta.<br />
Puisto oli aikaisemmin valaistu<br />
ainoastaan yhdellä valaisimella.<br />
Leikkipuiston uudella valaistuksella<br />
haluttiin parantaa turvallisuutta<br />
ja tarjota erilainen pimeän<br />
ajan leikkiympäristö lapsille.<br />
Uudet valot tuovat pimeässä leikkipuiston<br />
ylle satumaisen hohteen.<br />
Valokiilat poimivat satunnaisia<br />
yksityiskohtia. Myös puiston<br />
vieressä olevat komeat männyt<br />
kohoavat valaistuina uuteen<br />
mittakaavaan. Leikkipuiston valaistus<br />
koostuu leikkisistä punaisista<br />
pylväistä, joissa valaisimet<br />
ovat kuin oksilla istuvia lintuja.<br />
Ei pelkkä valaistu väylä<br />
Ahdinpuiston kevyen liikenteen<br />
väylälle laitettiin sinkityt, punaiseksi<br />
maalatut teräskartiopylväät.<br />
Viisi metriä korkeiden pylväiden<br />
päissä on 35 W monimetallilampulla<br />
toteutetut mustat valaisimet,<br />
joissa on hopeinen reunus.<br />
Valaistuksen suunnitellut Valoa<br />
design Oy haki väreillä yhteyttä<br />
Joensuun kaupungin vaakunan<br />
väreihin.<br />
Valaistuina punaiset pylväät<br />
muodostavat näkymään pystysuuntaisen<br />
aiheen, joka helpottaa<br />
väylän muodon hahmottamista<br />
myös kauempaa.<br />
Valaisimet ovat tasolasillisia,<br />
jolloin valtaosa valosta suuntautuu<br />
hallitusti väylälle, eikä näkymään<br />
muodostu näkemistä häiritseviä<br />
häikäisypisteitä kuten<br />
vanhassa valaistuksessa. Kokonaisuudessaan<br />
ulkoilureittiä haluttiin<br />
korostaa ympäristönä, ei<br />
vain valaistuna väylänä.<br />
Kulutus vähenee<br />
kolmanneksen<br />
Ahdinpuiston ja Kiikarikadun<br />
leikkipuiston uusi valaistus tuo<br />
käyttäjille enemmän valoa, mutta<br />
samalla se kuluttaa entistä vähemmän<br />
sähköä. Uusien väylävalaisimien<br />
vaatima lampputeho on<br />
vain 35 wattia, mikä on vähemmän<br />
kuin kotitalouksissa käytetty<br />
hehkulamppu.<br />
Kokonaisuudessaan väylän<br />
energiankulutus pienenee puoleen<br />
aiemmasta. Kun laskelmissa<br />
otetaan huomioon myös leikkipuiston<br />
uudet valaisimet, kokonaiskulutus<br />
vähenee silti yli<br />
30 prosenttia.<br />
Laskelmien mukaan hankintahinnaltaan<br />
hieman kalliimmat<br />
pienitehoiset valaisimet maksavat<br />
itsensä energiasäästön myötä takaisin<br />
noin viidessä vuodessa, jos<br />
niiden energian kulutusta verrataan<br />
edullisempiin, mutta suuritehoisempiin<br />
perusmalleihin.<br />
– Ahdinpuisto on hyvä esimerkki<br />
siitä, ettei pienempi energiankulutus<br />
tarkoita huonompaa<br />
valaistusta. Lamput ovat kehittyneet<br />
niin paljon, että turvallisia<br />
ja viihtyisiä kaupunkiympäristöjä<br />
on mahdollista rakentaa myös<br />
energiatehokkaasti, toteaa johtaja<br />
Katarina Ylikorkala Fortumista.<br />
Fortum rahoitti ja toteutti,<br />
kaupunki ylläpitää<br />
Joensuun kaupunki ja Fortum toteuttivat<br />
uuden valaistuksen yhteistyössä.<br />
Fortum vastasi hankkeen<br />
rahoittamisesta ja toteutuksesta,<br />
kaupunki puolestaan vastaa<br />
ylläpidosta. Tempaus oli osa Fortumin<br />
Valovaalit-konseptia, joka<br />
on toteutettu myös Tukholmassa<br />
ja Loviisassa.<br />
Ideana on kysyä kaupunkilaisilta,<br />
mihin kohteeseen he haluavat<br />
parempaa valaistusta. Joensuun<br />
Valovaaleissa oli ehdolla<br />
neljä kaupungin teknisen viraston<br />
ja Fortumin valitsemaa kohdetta<br />
ympäri kaupunkia.<br />
Joensuulaiset osoittautuivat<br />
aktiivisiksi vaikuttajiksi. Vuosi<br />
sitten syksyllä pidetyissä vaaleissa<br />
äänensä antoi kuukauden<br />
aikana reippaasti yli 8 000 kaupunkilaista.<br />
Kisa oli myös tiukka. Loppujen<br />
lopuksi eroa jäi toiseksi tulleeseen<br />
Pielisjoen itärannalla sijaitsevaan<br />
Sillankorvanpuistoon<br />
vain kolmen äänen verran.<br />
– Oli ilo huomata, että kaupunkilaiset<br />
olivat aktiivisia ja halusivat<br />
vaikuttaa omien asuinalueittensa<br />
viihtyisyyteen. Valovaalitempaus<br />
oli kokonaisuutena hyvä<br />
esimerkki toimivasta kunnan<br />
ja yrityskentän yhteistyöstä, jonka<br />
avulla myös kuntalaiset saivat<br />
äänensä kuuluviin, tekninen johtaja<br />
Anu Näätänen toteaa.<br />
Kaupunkilaisten vaikuttaminen<br />
ei loppunut pelkkään kohteen<br />
valintaan. Joensuulaisille<br />
järjestettiin kuluneena syksynä<br />
kirjoituskilpailu, jossa haettiin<br />
ajatuksia valosta. Parhaat tekstit<br />
kaiverretaan pysyvästi Ahdinpuiston<br />
valaisinpylväisiin.<br />
Fortum ja Joensuun kaupunki<br />
järjestivät Ahdinpuiston avajaisjuhlan<br />
29.11. <br />
Empowerin Timo Turunen tarkastaa, että maahan upotetut valaisimet<br />
on asennettu turvallisesti.<br />
22 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
SGN-tekniikka tarjoaa tarvitsemasi<br />
ratkaisun. Kun esität tarpeesi, annamme<br />
osaamisemme ja kokemuksemme<br />
käyttöösi ja autamme sinua löytämään<br />
parhaimmat tekniset ratkaisut.<br />
Taustallamme ovat tunnetut<br />
merkkituotteet, joiden<br />
tuotekehitys on jatkuvaa<br />
ja systemaattista.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Gorman-Rupp tuo potkua pumppaukseen!<br />
Ultra V tuo itseimevät pumput täysin uudelle tasolle. Uskomattoman<br />
suorituskykyinen Ultra V pystyy jopa 100 metrin nostokorkeuteen ja pumppaa<br />
jäteveden, lietteen sekä maksimissaan Ø 76 mm kiintoainepartikkelit. Ultra V:n<br />
asennus ja huolto tapahtuvat huomattavasti uppopumppua helpommin<br />
ja pystyt ennakoimaan pumpun käyttökustannukset tarkasti.<br />
Maahantuoja:<br />
Kysy lisää!<br />
SGN Tekniikka Oy<br />
Juurakkokuja 4, 01510 Vantaa<br />
Puh. 030 650 50<br />
www.sgntekniikka.fi
Vanha HKP-valaisin käyttää 110-wattista suurpainenatriumlamppua, ja suuren opaalipintansa<br />
vuoksi valaisin voi pimeähkössä asuinalueympäristössä näyttää ja tuntua hyvin häikäisevältä.<br />
Kaupungin 4,1 miljoonan euron hankkeessa uusitaa<br />
JYVÄSKYLÄ VAIHTAA ulko<br />
Jyväskylässä on lähes<br />
30 000 valopistettä,<br />
joista puolessa on käytetty<br />
lähivuosina markkinoilta<br />
poistuvaa valaistustekniikkaa.<br />
Uusimista<br />
vaativa laitteisto<br />
yhdistettynä kaupungin<br />
energiansäästötavoitteisiin<br />
ja katuvalojen<br />
ohjausjärjestelmän uusimistarpeeseen<br />
polkaisi<br />
käyntiin Ympäristöystävällinen<br />
ulkovalaistus<br />
-hankkeen.<br />
● Annukka Larsen<br />
valaistuskoordinaattori<br />
Valon kaupunki -hanke<br />
Jyväskylän kaupunki<br />
Kaupunkirakennepalvelut<br />
Yhdyskuntatekniikka<br />
Jyväskylän kaupunki liittyi<br />
2009 alussa kuntien energiatehokkuussopimuksen<br />
piiriin. Tavoitteena<br />
on saavuttaa yhdeksän<br />
prosentin energiansäästö 2016<br />
mennessä. Ulkovalaistuksesta<br />
vastaava kaupunkirakennepalveluiden<br />
yhdyskuntatekniikan<br />
vastuualue käynnisti 2008 lopulla<br />
Ympäristöystävällinen ulkovalaistus<br />
-hankkeen.<br />
Hankkeen tavoitteena on saavuttaa<br />
vielä yhdeksää prosenttiakin<br />
suurempi energiansäästö.<br />
Säästöt syntyvät uusien suunnitteluohjeistusten<br />
mukaisilla,<br />
energiatehokkaasti toteutetuilla<br />
valaistuksilla sekä uuden ohjausjärjestelmän<br />
avulla.<br />
Ympäristöystävällinen ulkovalaistus<br />
-projekti päätettiin toteuttaa<br />
ESCO-hankkeena. Yhteistyökumppaniksi<br />
valittiin ohjausjärjestelmäasiantuntija<br />
C2 Information<br />
Systems Oy. Valaistussuunnittelun<br />
asiantuntijana toimii Sito<br />
Oy. ESCO-hankkeelle ominaista<br />
on se, että yhteistyökumppani<br />
varmistaa omalla toiminnallaan<br />
säästöjen syntymisen. Kaupungille<br />
toteutusmallin tekee järkeväksi<br />
myös hankittavan kaluston<br />
leasing-järjestely.<br />
Hankkeelle haettiin TE-keskukselta<br />
(nyk. ELY-keskus) energiatukea.<br />
Niin sanottu ”energiatehokkuussopimukseen<br />
liittyvä<br />
säästöinvestointituki” on tässä<br />
tapauksessa 30 prosenttia hankkeen<br />
hyväksytyistä kustannuksista.<br />
Ilman tukea hanke ei olisi toteutunut<br />
näin laajana, ja karsittunakin<br />
se olisi jouduttu jakamaan<br />
usealle vuodelle.<br />
Kaupunki asetti projektin tavoitteet,<br />
ja yhteistyökumppanit<br />
tutkivat niiden toteutumismahdollisuudet.<br />
Jo alussa oli selvää,<br />
että säästöjä saataisiin aikaan ja<br />
samalla parannettaisiin valaistuksen<br />
laatua.<br />
Viisi testialuetta<br />
Jyväskylä on taajamavalaistuksen<br />
edelläkävijä Suomessa, joten<br />
hanketta ei lähdetä toteuttamaan<br />
vain energiansäästön lähtökohdasta.<br />
Toteutuksessa pyritään ottamaan<br />
huomioon myös kuntalaisten<br />
mielipiteet ulkovalaistuksen<br />
ohjauksesta kuten kesäkat-<br />
24 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
VALAISTUS<br />
Uudet valaisimet on asennettu lähes poikkeuksetta vanhoihin jalustoihin ja pylväisiin. Valaisin on<br />
häikäisemätön, ja siinä on 50-wattinen suurpainenatriumlamppu.<br />
Osittaista sammutusta<br />
kannatetaan<br />
Kuukauden kestänyt testaus jakoi<br />
asukkaiden mielipiteet, sillä noin<br />
puolet kaupungille tulleesta palautteesta<br />
oli positiivista, puolet<br />
negatiivista.<br />
Alustava vastausten analysointi<br />
osoittaa kyselyn antavan mukavasti<br />
suuntaa ohjauksen mallille.<br />
Enemmistö (62 %) haastatelluisn<br />
14 500 valopistettä<br />
valaistuksensa parempaan<br />
JYVÄSKYLÄN ULKOVALAISTUS-<br />
JÄRJESTELMÄN LÄHTÖTILANNE<br />
■ Valopisteitä 30 000 kpl<br />
■ Energiankulutus 15 000 MWh / vuosi<br />
■ Polttoaika 3 700 h / vuosi<br />
■ Huoltokustannukset 1 000 000 € / vuosi<br />
■ Suuri osa olemassa olevasta kalustosta 1980-luvulla rakennettua<br />
PROJEKTIN TAVOITTEET 2009–12<br />
■ Uusi käyttäjälähtöinen valaistuksen ohjausjärjestelmä<br />
■ Tasainen ja häikäisemätön katuvalaistus<br />
■ EU-direktiivien mukaiset, ympäristöystävälliset valonlähteet<br />
■ Lamppujen käyttöiän pidentäminen ohjausjärjestelmän avulla<br />
■ Käytettävien valaistussuositusten päivittäminen<br />
■ Valaistuksen ja sähköistyksen suunnittelun ohjeistaminen<br />
■ Vähintään yhdeksän ja myöhemmin 35 prosentin säästö ulkovalaistuksen<br />
energiankulutuksesta<br />
koista ja yösammutuksista.<br />
Projektiin valittiin viisi testialuetta,<br />
joilla vaihdettiin uusiin<br />
kaikki vanhat elohopeahöyrylamppuvalaisimet,<br />
lähes<br />
4 500 kappaletta. Valaisimiin<br />
oli jo kymmenen vuotta sitten<br />
otettu käyttöön korvaavat suurpainenatriumlamput<br />
(Sylvania<br />
EcoArc).<br />
Vaihtotyön pohjana olivat<br />
valaistussuunnittelijan tekemät<br />
suunnitelmat ja valaistuslaskelmat.<br />
Samalla asennettiin koko<br />
kaupunkiin uusi, älykäs ohjausjärjestelmä,<br />
jolla valaistusta pystyttiin<br />
ohjaamaan tehokkaammin<br />
kuin aikaisemmin. Kaikki<br />
asennukset tehtiin 2010 aikana.<br />
Loputkin 10 000 valaisinta uusitaan<br />
mahdollisimman pian.<br />
Testialueilla kokeiltiin mm.<br />
viivästää sytytystä ja varhaistaa<br />
sammutusta puolella tunnilla,<br />
eripituisia yösammutuksia<br />
eri kellonaikoihin sekä osittaista<br />
lamppujen sammutusta. Asukkaille<br />
tehtiin kokeiluja koskeva<br />
puhelinkysely, johon pääsi vastaamaan<br />
myös verkossa. Vastauksia<br />
saatiin yhteensä hieman<br />
yli tuhat.<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
25
VALAISTUS<br />
ta hyväksyy valojen sammuttamisen<br />
energiansäästösyistä ja suuri<br />
osa (80 %) kertoo, ettei oma liikkuminen<br />
muuttuisi, jos kokeilua<br />
jatketaan. Esimerkiksi aamuyöllä<br />
viiden ja kuuden välillä valoja<br />
ei voida sammuttaa, mutta puolet<br />
haastatelluista ei piittaisi, jos valot<br />
sammutetaan arkena yhden ja<br />
viiden välillä.<br />
Palaute kertoo myös sen, että<br />
valaistusta ei tule vähentää<br />
vielä lokakuun alussa vaan vasta<br />
myöhemmin, kun pimeys alkaa<br />
aiemmin iltapäivällä ja ihmiset<br />
ovat jo tottuneet pimeään vuodenaikaan.<br />
Eniten hyväksyntää sai osittainen,<br />
vaiheittain tapahtuva sammutus,<br />
jota kannatti 80 prosenttia<br />
haastatelluista. Kesäkatkon<br />
hyväksyy 97 prosenttia. Tarkemman<br />
analyysin kautta työstetään<br />
ohjaamisen malli, joka otetaan<br />
käyttöön koko kaupunkiin.<br />
Merkittävää oli myös se, että<br />
suuri osa vastaajista oli huomannut<br />
valaistuksen laadun parantuneen.<br />
Uusien valaisinten valonjako<br />
on häikäisemätön ja valon värisävy<br />
lämmin.<br />
Toimintamalli muidenkin<br />
hyödynnettävissä<br />
Aivan hankkeen aluksi tehtiin<br />
energiakatselmus, jonka avulla<br />
saatiin selville ulkovalaistuksen<br />
energiansäästöhankkeen ensisijaiset<br />
toimenpiteet. Katselmuksen<br />
jälkeen lähdettiin tarkempaan<br />
hankesuunnitteluun ja toteutusvaiheeseen.<br />
Säästöt syntyvät melko perinteisin<br />
keinoin. Uusia tekniikoita,<br />
kuten led-valaisimia tai induktiolamppuja<br />
ei nyt otettu käyttöön.<br />
Projektin osana luodaan valtakunnallisesti<br />
hyödynnettävä toimintamalli,<br />
jolla tuetaan kestävän<br />
kehityksen periaatteita ulkova-<br />
TAVOITELTAVAT SÄÄSTÖT<br />
MWH %<br />
Säästöt 4 500 valonlähteen vaihtamisella 1 171 8<br />
Säästöt uuden ohjausjärjestelmän avulla: kesäkatko<br />
732 5<br />
(arvio 5 %)<br />
Säästöt uuden ohjausjärjestelmän<br />
avulla: muut sammutukset ja viivästykset<br />
(arvio 10 %)<br />
1 465 10<br />
Kokonaissäästö vuodessa 3 368 23<br />
Energiansäästö/vuosi 23 %<br />
Energiansäästö euroissa (0,1 €/kWh)/vuosi 336 800 €<br />
Takaisinmaksuaika/vuosia 6<br />
Lisäksi arvioidaan, että huoltokuluissa säästetään vuosittain 3–5 % eli<br />
30 000–50 000 € uudistuksen myötä.<br />
Verrataan vuoden 2005 energiankulutukseen: 14 645 MWh / vuosi.<br />
Säästötavoite energiatehokkuussopimuksen mukaan 9%.<br />
Kun kaikki 14 500 valaisinta on vaihdettu, säästöt nousevat yli 35 %:n.<br />
Valaistuksen riittävyyttä tutkittiin myös kuvantavalla valaistusmittauksella.<br />
Tässä Mitaten Oy:n tuottama väärävärikuva ja mittausdata<br />
Naattiantieltä, jonne vaihdettiin uudet 100-wattiset valaisimet<br />
vanhojen 250-wattisten tilalle.<br />
laistuspalveluja järjestettäessä.<br />
Toimintamalli esitellään sen<br />
valmistuttua muun muassa alan<br />
julkaisuissa sekä kaupungin verkkosivuilla.<br />
Jyväskylässä toivotaan,<br />
että yhä useampi kaupunki lähtisi<br />
kehittämään ulkovalaistusta<br />
ympäristöystävällisempään suuntaan.<br />
Se helpottaisi kokemusten<br />
vaihtoa ja toteutustapojen kehittämistä.<br />
Säästöt selviävät<br />
vuoden kuluttua<br />
Todelliset, testialueilla valaisinvaihdoista<br />
koituvat säästöt saadaan<br />
selville vasta 2011 lopulla.<br />
Laskennallisesti on osoitettu,<br />
että ensimmäisten 4 500 valaisimen<br />
vaihto säästää noin 8 prosenttia<br />
ulkovalaistuksen energiankulutuksesta.<br />
Ohjausjärjestelmän<br />
avulla tavoitellaan 10–15<br />
prosentin säästöjä.<br />
Koko hankkeen energiasäästöt<br />
ja takaisinmaksuajat selviävät<br />
vuoden kuluttua siitä, kun kaikki<br />
14 500 valaisinta on vaihdettu.<br />
Myös ohjausjärjestelmä on silloin<br />
ollut toiminnassa riittävän kauan.<br />
Mikäli tehostamistoimenpiteitä<br />
ei tehdä, ulkovalaistuksen energian<br />
kulutus nousee 2016 mennessä<br />
noin yhdeksän prosenttia.<br />
Koko Ympäristöystävällinen<br />
ulkovalaistus -hankkeen kustannusarvio<br />
oli 3,7 miljoonaa euroa.<br />
Ensimmäiseen vaiheeseen, jossa<br />
vaihdetaan uuteen ohjausjärjestelmään<br />
ja uusitaan 4 500 valaisinta,<br />
kuluu arviolta 2,1 miljoonaa<br />
euroa.<br />
Lähtökohtaisesti pylväitä, jalustoja<br />
tai valaisinvarsia ei ole<br />
budjetoitu vaihdettaviksi. Sähköturvallisuuden<br />
kannalta vaarallisia<br />
sähkökeskuksia oli niinkin<br />
paljon kuin 42, ja niiden uusimisesta<br />
tuli huomattava lisäkustannuserä.<br />
Kaupunki kilpailutti valaisinhankintaurakat,<br />
jolloin valaisimen<br />
hankintahinta saatiin mahdollisimman<br />
edulliseksi. Asennettu<br />
valaisinkalusto myydään<br />
rahoitusyhtiölle, jolle maksetaan<br />
leasing-perusteisia maksuja.<br />
Kustannuksia tulee vielä loppujen<br />
10 000 valaisimen vaihdosta<br />
sekä suunnitteluohjeistusten<br />
ja ohjauksen mallin työstämisestä.<br />
Niihin arvioidaan kuluvan<br />
kaksi miljoonaa euroa tällä<br />
toimintamallilla, jolloin kustannusarvio<br />
kohoaa 4,1 miljoonaan<br />
euroon. Takaisinmaksuaika koko<br />
hankkeella on viidestä seitsemään<br />
vuoteen. <br />
Lisätietoa:<br />
apulaiskaupungininsinööri Kari Ström,<br />
puh. 050 60943, kari.strom@jkl.fi<br />
Taustaa: Jyväskylän Valon kaupunki<br />
-hankkeen tavoitteena on kehittää ulkovalaistuskulttuuria<br />
ja ennen kaikkea<br />
energiatehokasta ja toimivaa, mutta<br />
myös esteettistä valaistusta. Hankkeen<br />
onnistumisesta kertoo mm. Jyväskylän<br />
syksyllä 2009 saama kansainvälinen<br />
city.people.light -palkinto.<br />
VALAISTUSTEKNISET MUUTOKSET<br />
■ Elohopeahöyrylamput korvattu pääosin suurpainenatriumlampuilla.<br />
■ Käytetty pienempiä lampputehoja kuin aiemmin vastaavissa kohteissa<br />
(toimivuus tarkistettu paikan päällä silmämääräisesti ja valaistuslaskennan<br />
avulla, tehtiin myös valaistusmittaus kuvantavalla mittaustavalla).<br />
■ Pylväitä, vaakavarsia ja jalustoja ei juurikaan ole tarvinnut vaihtaa.<br />
■ Periaatteena on käyttää asuntokaduilla 50 W:n, kokoojakaduilla<br />
70 W:n ja pääkaduilla 100 tai 150 W:n suurpainenatriumlamppuja.<br />
OHJAUSJÄRJESTELMÄN MUUTOS<br />
■ Ennen ohjattiin Melkoilla ja hämäräkytkimillä.<br />
■ Keskuksia yhteensä 451, joista sähköturvallisuuden kannalta vaarallisina<br />
uusittu 42.<br />
■ Uuden, älykkään C2 SmartLight -katuvalojen ohjausjärjestelmän<br />
käyttöönotto.<br />
■ Testialueilla kokeiltu erilaisia ohjausmalleja, joista valitaan kuntalaisten<br />
hyväksymä ja eniten säästävä malli.<br />
26 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
Vahdinvaihto SKTY:ssä, YT11 Turussa, KunFo uudistuu...<br />
UUSI VUOSI, UUDET KUJEET<br />
IFME 2012<br />
Helsinki, <strong>Fi</strong>nland<br />
JUNE 4–7<br />
Suomen kuntatekniikan<br />
yhdistys<br />
PL 51,<br />
00131 Helsinki,<br />
puh. (09) 693 3384<br />
www.kuntatekniikka.fi<br />
<strong>Fi</strong>nlands kommuntekniska<br />
förening<br />
Box 51,<br />
00131 Helsingfors,<br />
tel. (09) 693 3384<br />
www.kuntatekniikka.fi<br />
TOIMIHENKILÖT<br />
Toiminnanjohtaja/<br />
Verksamhetsledare<br />
Jyrki Meronen<br />
Järvenpään kaupunki, tekninen toimi<br />
PL 41, 04401 Järvenpää<br />
puh. 050 550 2146<br />
jyrki.meronen@kuntatekniikka.fi<br />
Talouspäällikkö/Ekonomichef<br />
Kyösti Oasmaa<br />
Helsingin kaupunki, TasKe,<br />
PL 20, 00099 Helsingin kaupunki<br />
puh. 050 376 7414<br />
kyosti.oasmaa@hel.fi<br />
Yhteyspäällikkö/Kommunikationschef<br />
Dan-Henrik ”Danne” Långström<br />
HKR, Katu- ja puisto-osasto<br />
PL 1515, 00099 Helsingin kaupunki<br />
puh. 050 462 7300<br />
dan-henrik.langstrom@hel.fi<br />
Kokousmestari/Konferensmästare<br />
Jyrki Vättö<br />
HKR, Katu- ja puisto-osasto<br />
PL 1515, 00099 Helsingin kaupunki<br />
puh. 050 559 1435<br />
jyrki.vatto@hel.fi<br />
SKTY:n julkaisujen myynti<br />
Yliopistokirjakaupan<br />
Otaniemen myymälä<br />
Otakaari 1 F, 02150 Espoo<br />
(TKK:n päärakennuksen aula)<br />
puh. (09) 468 2160, fax (09) 455 1321<br />
Tiedekirja<br />
Kirkkokatu 14, 00170 Helsinki<br />
(Säätytalon vieressä)<br />
puh. (09) 635 177<br />
SKTY:n julkaistutoiminnasta vastaa<br />
Kari Haapaniemi<br />
puh. 050 380 1022<br />
kari.haapaniemi@hel.fi<br />
Aurajoen rannat ovat taas vehreimmillään ensi toukokuussa, kun Turussa on YT11-näyttely ja<br />
Kuntatekniikan päivät.<br />
Vuosi 2010 vetää viimeisiään,<br />
ja ovella kolkuttaa jo seuraava.<br />
Uusi vuosi tuo taas mukanaan<br />
uusia tuulia. Hallituksen erovuorossa<br />
ovat Vehkakosken Jouko<br />
Espoosta, Salon Jussi Lappeenrannasta<br />
ja Pyssysalon Tero<br />
Skanskalta.<br />
Tämä troikka on todella hyvällä<br />
otteella ollut mukana hallitustyöskentelyssä,<br />
SUURET kiitokset<br />
siitä. Jouko ja Jussi ovat jo<br />
tähän lehteen kirjoittaneet omat<br />
”testamenttinsa”, Terolta sellainen<br />
on tulossa ensi vuoden ensimmäiseen<br />
numeroon.<br />
Edellä mainitun troikan poistuessa<br />
kaukaloon hyppää seuraava<br />
hyökkäysketju eli Longan<br />
Heikki toiseksi varapuheenjohtajaksi<br />
ja jäseniksi Jyrki Mattila<br />
Hyvinkäältä sekä Pekka Virkamäki<br />
Vantaalta. Tervetuloa mukaan<br />
joukkueeseen, ja toivottavasti<br />
”tehot” ovat samaa luokkaa<br />
kuin kaukalon jättäneillä!<br />
Merosen Jyrkin pitkä pesti<br />
loppusuoralla<br />
Edellisessä lehdessä kerrottiinkin<br />
jo, että Merosen Jyrki lopettaa<br />
12 vuotta pitkän pestinsä<br />
toiminnanjohtajana ja allekirjoittanut<br />
ottaa vuodenvaihteessa<br />
ohjakset itselleen. Jyrkin ansioita<br />
ei voi kieltää, hän on hoitanut<br />
pestinsä aivan erinomaisesti omalla<br />
”jyrämäisellä” tavallaan. Jyrä on<br />
vuosien varrella myös toiminut päätoimittajana,<br />
saanut aikaiseksi Kuntatekniikan<br />
Foorumin KunFon – listaa<br />
voisi jatkaa loputtomiin.<br />
Jyrki onkin luvannut kirjoittaa<br />
vuosistaan SKTY:n peräsimessä<br />
seuraavaan lehteen. Todella isolla<br />
sydämellä Jyrä on mukana kuvioissa<br />
ollutkin, ja aivan erityisen suuret<br />
kiitokset hänelle siitä.<br />
Uudistunut KunFo<br />
valmistuu Turun päiville<br />
Toukokuussa 2011 on jälleen vuoden<br />
suurtapahtuma – YT11-näyttely<br />
– tällä kertaa Turussa 18.–20.5.<br />
Samaisessa Turussa ovat tietenkin<br />
myös meidän omat Kuntatekniikan<br />
päivämme 19.–21.5.<br />
KunFoa uusitaan parhaillaan,<br />
ja Turun päiviin mennessä KunFo<br />
Danne vuodenvaihteen<br />
tunnelmissa.<br />
II:n pitäisi jo olla valmis. IFME2012-<br />
kongressin järjestelyissä aletaan pistää<br />
isompaa vaihdetta päälle (kesäkuu<br />
2012 on lähempänä kuin<br />
luulisikaan). Kovaa vauhtia, mutta<br />
toivottavasti ei niinkään vaarallisia<br />
tilanteita on lähitulevaisuudessa luvassa<br />
siis.<br />
SKTY:n sivut<br />
Vätön Jyrkin vastuulle<br />
Uutena asiana vuodenvaihteen jälkeen<br />
tulee myös se, että tämän<br />
lehden SKTY-sivut ja niiden toimittaminen<br />
tulee olemaan Vätön Jyrkin<br />
vastuulla. Ehdottoman kivaa<br />
työtä näiden juttujen kirjoittaminen<br />
ja kasaaminen on viime vuosina<br />
ollut.<br />
Tästä pitää kiittää niin nykyistä<br />
kuin edellistäkin päätoimittajaa eli<br />
Paavo Taipaletta ja Liisi Vähätaloa.<br />
Erityiset kiitokset Pirjo Valtakarille,<br />
joka on auttanut minua<br />
tehtävässäni ja saanut SKTY:n sivut<br />
näyttämään suorastaan huippuhyviltä.<br />
– KIITOS, I couldn’t have done<br />
it without you!<br />
Tällä kertaa ei sitten muuta kuin<br />
kivaa loppuvuotta, joulua ja uutta<br />
vuotta sekä menestystä ja terveyttä<br />
vuodelle 2011!<br />
● Danne Långström<br />
yhteyspäällikkö<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
27
Antoisa sukellus sukulaiskansan elämään ja arkkitehtuuriin<br />
KAUPUNKISUUNNITTELUA, OSALLISTUMISTA<br />
JA PUUOSAAMISTA UNKARISSA<br />
Syyskuun lopulla Unkarissa järjestettiin<br />
Urban Planning, Architecture<br />
and Design Hungary-<strong>Fi</strong>nland<br />
-symposiumi. Tapahtuman järjestäjä,<br />
<strong>Fi</strong>nnagora (Suomen kulttuurin,<br />
tieteen ja talouden keskus) oli<br />
suunnitellut kiinnostavan ja ajankohtaisen<br />
ohjelman, joka sisälsi<br />
suomalaista kaavoitusprosessia<br />
osallistumisen näkökulmasta sekä<br />
molempien maiden ajankohtaisia<br />
kaupunkisuunnitteluhankkeita ja<br />
puurakentamisen osaamista.<br />
Seminaari järjestettiin kolmessa<br />
kaupungissa: Budapestissa,<br />
Debrecenissä ja Csengerissä.<br />
Buda ja Pest – Tonava<br />
kaunoinen<br />
Symposium käynnistyi Budapestissa<br />
Unkarin arkkitehtiliiton MESZ:n<br />
tiloissa. Paikka sijaitsee keskeisesti<br />
kaupunkirakenteessa, ja vehreän<br />
sisäpihan ympärille sijoittuvat liiton<br />
toimistotilat, kokoustilat ja ravintola.<br />
Viehättävä paikka!<br />
Unkarilaiset arkkitehti-isäntäm-<br />
Unkarin arkkitehtiliiton MESZ:n vieraina suomalaiset Daniel Nagy,<br />
Eija Muttonen-Mattila ja Leila Strömberg sekä matkan järjestelyistä<br />
vastannut <strong>Fi</strong>nnagoran Harriet Lonka.<br />
me kertoivat kaupungissa meneillään<br />
olevista kaupunkisuunnittelun<br />
hankkeista, työtavoista ja arkkitehdin<br />
arjesta. Parhaillaan käytävien<br />
vaalien vaikutuksesta suunnitteluun<br />
keskusteltiin.<br />
Haasteena tuntui olevan suunnittelukulttuurin<br />
lyhytjännitteisyys;<br />
kun poliittiset päättäjät vaihtuvat,<br />
hankkeet saattavat keskeytyä tai<br />
päättyä. Oma kaavoitushierarkiamme<br />
ja -prosessimme on erilainen, se<br />
herätti myös kysymyksiä. Miten oikeasti<br />
luodaan viihtyisä ja toimiva<br />
ympäristö asua ja elää<br />
Debrecenissä<br />
puuinnovaatioita<br />
Matka Pustan halki vei meidät itään<br />
Jyväskylän ystävyyskaupunki Debreceniin,<br />
jossa kaupunkisuunnitteluseminaarin<br />
osallistumisteema<br />
jatkui. Esimerkkien kautta kerroimme<br />
ajankohtaisista kaupunkisuunnitteluprojekteista<br />
ja niiden osallistumiskäytännöistä<br />
Jyväskylässä,<br />
Tampereella ja Porissa. Esityksiämme<br />
kuunneltiin kiinnostuneina, ja<br />
niistä virisi vilkas keskustelu.<br />
Vähitellen siirryimme puuteemaan,<br />
ja meille esiteltiin kaunis,<br />
luontoon soveltuva masto, unkarilainen<br />
innovaatio, puinen Ecopoltorni.<br />
Toivottavasti Suomeenkin<br />
saadaan yhtä näyttäviä mastoja tulevaisuudessa.<br />
Debrecenin yliopistossa opettava<br />
unkarilainen arkkitehti ja teoreetikko<br />
Andor Garay Wessele-<br />
Hallitustyöskentely antoi odotettua enemmän, suosittelen<br />
Jussi Salon kolmivuotiskausi<br />
hallituksessa päättyy tämän<br />
vuoden lopussa.<br />
Näihin aikoihin vuodesta, kun<br />
poisjäävät hallitushenkilöt ovat<br />
vuosittain tilittäneet omaa kauttaan<br />
tässä lehdessä, on merkillepantavaa<br />
ollut se, miten positiivisina<br />
kirjoittajat ovat kokeneet<br />
oman hallitusajanjaksonsa. Minä<br />
voin todeta sen saman.<br />
Omalle kohdalleni tuli mah-<br />
dollisuus Turussa 2007 tulla valituksi<br />
kolmeksi vuodeksi SKTY:n hallitukseen<br />
2008–10. Jaksoon on sisältynyt<br />
hallituksen kokouksia, Kuntatekniikan<br />
päiviä, vierailuja valituissa<br />
kohdekaupungeissa hallituksen kokouksien<br />
yhteydessä sekä loppuvuoden<br />
seminaarit.<br />
Hallitustyöskentelyssä on näkynyt<br />
toimihenkilöiden pysyvyyden<br />
vaikutus – positiivisella tavalla ajateltuna.<br />
Hommat on hoidettu vankalla<br />
rutiinilla. On pystytty keskittymään<br />
oleelliseen.<br />
Kuntatekniikan päiviin<br />
panostettu<br />
Silmiinpistävää työskentelyssä on<br />
ollut valmistautuminen vuotuisiin<br />
Kuntatekniikan päiviin ja varsinkin<br />
luennoitsijoiden saamiseen ajankohtaisista<br />
asioista kertomaan. Aihepiirejä<br />
on käsitelty laajasti. Mistä<br />
osanottajat olisivat kiinnostuneita<br />
ja mikä edesauttaisi jäsenkuntaa<br />
omissa työtehtävissään.<br />
Useissa työpaikoissa koulutukseen<br />
varatut määrärahat ovat supistuneet,<br />
ja perustelujen koulutukseen<br />
pääsemiselle tulee olla vankat.<br />
Hallitustyöskentelyssä on haluttu<br />
panostaa Kuntatekniikan päivien<br />
täysipainoiseen koulutustarjontaan.<br />
Pohjoismainen yhteistyö<br />
avartaa<br />
Oma lukunsa on pohjoismainen<br />
yhteistyö Viro mukaan lukien, mikä<br />
konkretisoituu kunkin maan Kuntatekniikan<br />
päiviä vastaavan tapahtuman<br />
yhteydessä. Veljesjärjestöjen<br />
edustajat ovat kunniavieraita, ja<br />
kohtelu on sen mukaista.<br />
Itselläni oli tilaisuus osallistua<br />
Ruotsin yhdistyksen vuositapahtumaan<br />
Malmössä kuluvana vuonna.<br />
Kiitos pakkoruotsin, luennoilla istuminen<br />
oli muutakin kuin omiin ajatuksiin<br />
uppoutumista tai sähköpostin<br />
selaamista.<br />
Yleisenä havaintona voi todeta,<br />
että Ruotsin päivät ovat tiivistetymmät<br />
kuin omamme ja ne pitävät sisällään<br />
myös rinnakkaisluentoja.<br />
Ammattimielessä kannattaa käydä<br />
netistä tarkistamassa alkukesästä<br />
päivien ohjelmasisältö.<br />
Kun summaa mennyttä kolmea<br />
hallitusvuotta, niin yksiselitteisesti<br />
on todettava jakson antaneen paljon<br />
enemmän kuin alussa odottikaan.<br />
Suosittelen.<br />
● Jussi Salo<br />
Lappeenranta<br />
28 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
Imre Makovechin orgaanista<br />
puuarkkitehtuuria Csengerin<br />
pienessä kaupungissa lähellä<br />
Romanian rajaa (kuvat vas. ja<br />
alla).<br />
Kaunis näkymä Budan puolelta Tonavalle ja Pestiin.<br />
nyi luennoi aiheesta ”Sattuma ja<br />
kokeilu unkarilaisessa puuarkkitehtuurissa”.<br />
Suomalaista näkökulmaa<br />
edustivat Woodism-ryhmän<br />
arkkitehti Pauli Lindström ja<br />
muotoilija Tapio Anttila.<br />
Symposiumiin liittyi myös kaksipäiväinen<br />
puuworkshop, jossa<br />
Woodism-ryhmä ja Debrecenin yliopiston<br />
rakennustekniikan laitoksen<br />
opiskelijat suunnittelivat ja rakensivat<br />
erilaisia tuotteita yleisön<br />
ihailtaviksi. Symposium ja puuworkshop<br />
toteutettiin muotoilun<br />
ja arkkitehtuurin modernissa Kölcey-keskuksessa.<br />
Kun tähän vielä<br />
yhdistettiin samaan aikaan rakennuksessa<br />
esillä ollut Alvar Aallon<br />
töistä kertova näyttely, voidaan todeta,<br />
että sekä unkarilaiset että<br />
suomalaiset osoittivat monipuolisuutensa<br />
osallistumisen, puun ja<br />
arkkitehtuurin ympärillä.<br />
Orgaanista arkkitehtuuria<br />
Csengerissä<br />
Matkan kruunasi ekskursio Romanian<br />
rajalle Csengeriin, jossa saimme<br />
tutustua Imre Makovechin<br />
ainutlaatuiseen arkkitehtuuriin.<br />
Csengerin kaupunginarkkitehti<br />
Csernys Löring kertoi, miten<br />
osallistuvasti tätä pientä rajakaupunkia<br />
on suunniteltu ja rakennettu<br />
viime vuosikymmenien aikana.<br />
Kun olimme kokeneet Makovechin<br />
rakennukset ja kuulleet, miten<br />
kaupunki on sitoutunut yhteistyöhön<br />
yli rajojen mm. Romanian<br />
puolelle, olimme vaikuttuneita: tuloksellista<br />
yhteistyötä ja osallistumista<br />
sittenkin – ja maailmankuulua<br />
orgaanista arkkitehtuuria!<br />
Kokonaisuudessaan symposiumi<br />
tarjosi mahdollisuuden suomalaisten<br />
ja unkarilaisten asiantuntijoiden<br />
verkostoitumiseen ja<br />
pohjusti tulevia yhteistyöprojekteja.<br />
Matka oli antoisa sukellus sukulaiskansan<br />
elämään ja arkkitehtuuriin.<br />
Suomesta matkaan osallistuivat<br />
kaavoitusarkkitehti Daniel Nagy<br />
Porista, rakennustarkastaja Eija<br />
Muttonen-Mattila Tampereelta<br />
ja asemakaava-arkkitehti Leila<br />
Strömberg Jyväskylästä lahtelaisen<br />
Woodism-ryhmän lisäksi.<br />
● Leila Strömberg<br />
asemakaava-arkkitehti<br />
Jyväskylä<br />
Debrecenin muotoilun ja taiteen<br />
Kölcey-keskuksen pihalla järjestettiin<br />
suomalais-unkarilainen<br />
puutyöpaja kaksipäiväisen<br />
puuseminaarin yhteydessä.<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
29
Näimme katu- ja kaivantotyömaita, kiipesimme kaasukelloon ja tutustuimme synnytystuskia<br />
YHTEINEN KUNNALLISTEKNINEN TYÖMAA – TUTUSTUMIS<br />
Lokakuisena aamuna kokoonnuimme<br />
Helsinki-Vantaalla valmiina<br />
lähtemään SKTY-matkalle Berliiniin,<br />
jossa tarkoituksena oli tutustua<br />
kunnallisteknisten töiden yhteensovittamiseen<br />
eurooppalaisessa suurkaupungissa.<br />
Berliini on 3,5 miljoonan asukkaan<br />
kaupunki, joka muuten samalla<br />
on suurin turkkilaisasutuksen kaupunki<br />
Turkin ulkopuolella. Tähän viittaukseen<br />
on syynä matkamme aikana<br />
Berliinissä ollut Saksa-Turkki -jalkapallomaaottelu,<br />
jota turkkilaiset<br />
pitivät lähes kotiottelunaan.<br />
Matkaseurueemme koostui pääasiassa<br />
Helsingin kaupungin eri tilaajaorganisaatioiden<br />
(HKR, KSV,<br />
Taske, Helen, HKL, HSY) edustajista,<br />
joiden tavoitteena on sujuvoittaa<br />
katu- ja kaivutöitä kaupungissa.<br />
Eva-Lisa projektista vastuullisena<br />
oli esittänyt toiveen matkan järjestämisestä<br />
ja Kimmo Sitosta oli tarttunut<br />
haasteeseen. Hyvin oli Kimmo<br />
tehtävänsä hoitanut – aikataulut toimivat,<br />
vierailukohteet olivat mielenkiintoisia<br />
ja meille mahdollistui myös<br />
tutustuminen alkuperäiskulttuuriin.<br />
Mehukkaita currywursteja jäivät varmaan<br />
muutkin kaipaamaan.<br />
Olen seuraavaan koonnut joitain<br />
muistiinpanojani päävierailukohteistamme.<br />
Yksityiskohtaisempia tietoja<br />
(mm. yhteystiedot ja isäntien nimet)<br />
pitänee tiedustella Sitosta.<br />
Vattenfall<br />
Vattenfall yhdisti Berliinin energiayhtiön,<br />
entisen DDR:n kaivostoimintayhtiön<br />
ja Hampurin energiayhtiön<br />
Luja usko alamme tärkeyteen luo yhteenkuuluvuuden tunnetta<br />
Jouko Vehkakoski,<br />
SKTY:n hallituksessa<br />
2008–2010.<br />
Paikallisia työturvallisuusratkaisuja.<br />
yhdeksi alueen energiantuottajaksi.<br />
Vattenfall on Berliinissä suurin energiantuottaja.<br />
Tavoitteena on laskea CO 2<br />
-päästöjä<br />
50 prosentilla vuoteen 2020.<br />
Päätoimenpiteinä pidetään kolmen<br />
uuden, hyötysuhteeltaan paremman<br />
voimalaitoksen rakentamista. Tämän<br />
jälkeen Vattenfallilla on alueella 10<br />
voimalaitosta, jotka tuottavat sekä<br />
Tulin valituksi SKTY:n hallituksen II<br />
varapuheenjohtajaksi Turun kuntatekniikan<br />
päivillä 2007. Vastuuta tuli heti<br />
jo ennen toimikauden alkua, kun päivien<br />
juhlaillallisilla luovutettu karttu piti<br />
viedä turvallisesti Espooseen. Siltä<br />
varalta, että karttu sattuisi häviämään,<br />
oli minulle luovutettu kaksoiskappale.<br />
Espoon päivistä jäi<br />
hieno muisto<br />
Kartun saaminen merkitsi sitä, että<br />
seuraavan vuoden Kuntatekniikan<br />
päivien järjestämisen vuoro on kartun<br />
energiaa että lämpöä.<br />
Voimalaitosten energianlähteenä<br />
käytetään<br />
kaasua, hiiltä ja biomassaa.<br />
Biomassan osuuden<br />
on arvioitu kasvavan<br />
nykyisestä 1 prosentista<br />
10–15 prosenttiin<br />
vuoteen 2020. Biomassa<br />
muodostuu metsäteollisuuden<br />
jätteistä<br />
– sekä kotimaasta että<br />
ulkomailta tuotetuista.<br />
Vattenfallilla on 40<br />
MINI E -autoa puolen<br />
vuoden testikäytössä.<br />
Autojen akut ladataan<br />
tuulienergialla. Yhdellä<br />
latauksella ajaa noin 50<br />
km. Ajonautinto sähköautolla<br />
syntyy kuuleman<br />
mukaan siitä, että<br />
kuljettaja voi viherpestä<br />
omatuntonsa, kun ajaa<br />
mahdollisimman vähän<br />
saastuttavalla ajoneuvolla.<br />
Yhteiskunnallista<br />
osallistumistaan Vattenfall<br />
toteuttaa järjestämällä<br />
energiabussin, joka<br />
kiertää kouluissa jakamassa<br />
energiatietoisuutta.<br />
Vattenfall investoi vuosittain 240<br />
miljoonaa euroa energiaverkostoon.<br />
Sähköverkoston pituus on 36 000<br />
km maanalaista verkostoa. Verkostojen<br />
ylläpito- ja kunnossapitovastuu<br />
on Vattenfallilla. Heillä on myös<br />
tarkat tilastot toiminnastaan: esimerkiksi<br />
viime vuonna sähkönjakelun<br />
keskeytysten keskimääräinen aika<br />
oli Saksassa 20 ja Berliinin alueella<br />
15 minuuttia.<br />
HUOM! Berliinin alueella on yksi<br />
tuulimylly.<br />
Berliinin teknillinen yliopisto<br />
Berliinin teknillisessä yliopistossa ryhmämme<br />
vastaanotti professori, Dr.-<br />
Ing. Thamsen, joka alkusanoikseen<br />
esitteli itsensä pumppuekspertiksi.<br />
Berliinin teknillinen yliopisto on<br />
perustettu 1879, jolloin se aloitti<br />
toimintansa nimellä Royal Technical<br />
University. Yliopiston kuuluisimpia<br />
vaikuttajia ovat sittemmin olleet<br />
Gustav Herz ja Hans Geiger, joiden<br />
toimialat tunnistanette nimistä.<br />
Vuonna 2010 Berliinin teknillisessä<br />
yliopistossa on 26 850 opiskelijaa,<br />
joista 35 prosenttia on naisia ja 21<br />
prosenttia ulkomaisia opiskelijoita.<br />
Yliopistossa on 314 professoria.<br />
Berliini osoittautui varsinaiseksi<br />
opiskelijakaupungiksi. Lukuisien yliopistojen<br />
verkostossa opiskelee yli<br />
200 000 opiskelijaa.<br />
Pumppueksperttimme opettaa<br />
laitoksessa nimeltään Mechanical<br />
Engineering and Transport Systems,<br />
jossa vuosittain 800 opiskelijaa käsittelee<br />
virtausmekaniikan, akustiikan<br />
ja lämpömekaniikan ihmeitä.<br />
Opiskelussa keskeistä vaikutti olevan<br />
alueen yritysten kanssa tehtävä aktiivinen<br />
tutkimusyhteistyö. Saimme<br />
kuulla useista käytännön tutkimusprojekteista<br />
esimerkiksi LISA:sta, jossa<br />
kehitetään yhden pumppuaseman<br />
ominaisuuksia siten, että sieltä<br />
kyetään kontrolloimaan koko verkostoa.<br />
saajalla. Espoo täytti sopivan laskukaavan<br />
mukaan 550 vuotta 2008 ja Kuntatekniikan<br />
päivien ”juhliminen” sopi<br />
hyvin tähän Espoon juhlavuoteen.<br />
Päivien järjestely sujui yhdistyksen<br />
osaavien toimihenkilöiden ammattitaidon<br />
saattelemana hyvin. Päivien keskipisteenä<br />
oli Leppävaara. Mieltä ilahdutti<br />
erityisesti se, että monet kuntatekniikan<br />
ammattilaiset yllättyivät siitä<br />
nopeasta kaupunkikehityksestä, jonka<br />
he saattoivat todeta Espoon päivillä.<br />
Hallituksella oli lisäksi mahdollisuus<br />
korkata Panorama Towerin saunatilat.<br />
Yläilmoista oli mahtavat näkymät<br />
niin Espooseen kuin naapurikaupunkeihinkin.<br />
Enemmän työtä kuin<br />
viihdettä<br />
Hallitustyöskentelyn ydin on Kuntatekniikan<br />
päivien järjestelyt ja taloudesta<br />
huolehtiminen sekä kansainvälinen<br />
toiminta. Puheenjohtajistoon<br />
kuuluminen merkitsee myös sitä, että<br />
päivien seminaariosuudessa on velvollisuus<br />
toimia yhden session puheenjohtajana.<br />
30 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
Yhteishankkeiden avulla Berliinissä<br />
toimivat yritykset, mm. Vattenfall<br />
ja Berliinin Vesi, saavat tutkittua tietoa<br />
ja uusia menetelmiä toimintansa<br />
edistämiseksi samalla, kun opiskelijoille<br />
syntyy mielekkäitä ja nykypäivän<br />
tarpeeseen kytkeytyviä tutkimusaiheita.<br />
Vastaavanlaisen yhteistyön<br />
yleistymisen soisi tulevan laajemmalti<br />
käyttöön myös Suomessa,<br />
jossa yliopistot potevat pulaa rahasta<br />
ja järkevistä/käytäntöä hyödyttävistä<br />
tutkimusaiheista.<br />
Yritysyhteistyössä tehtävät projektit<br />
tuottavat samalla nykyistä valmiimpia<br />
ja paremmin käytäntöön<br />
tottuneita uusia työntekijöitä yrityspoteneeseen<br />
matkakeskushankkeeseen...<br />
MATKA BERLIINIIN<br />
Ostkreutz-matkakeskustyömaa toteutetaan 50 eri kokonaisuutena.<br />
Työmaa tukevasti suojattuna Alexanderplatzilla.<br />
ten käyttöön. Molemminpuolinen<br />
hyöty, johon vähitellen pitäisi aktivoitua.<br />
Berlin Partner GmbH<br />
Tutustuimme myös Berlin Partner<br />
GmbH:n toimintaan. Berlin Partner<br />
tarjoaa palveluita sijoittajille ja yrityksille<br />
mm. yritystoiminnassa, kiinteistösijoittamisessa,<br />
konsultoinnissa,<br />
rahoituksessa ja erilaisten yhteyksien<br />
luomisessa – ”Berlin Partner<br />
tarjoaa räätälöityjä palveluja kasvun<br />
mahdollistaen”. Kuntatekniikan näkökulmasta<br />
Berlin Partner toimii<br />
konsulttina kaupungin ja yksityisten<br />
toimijoiden välissä hoitaen projektinjohtopalveluita.<br />
Kaupunkisuunnittelu perustuu<br />
poliittisen tahtotilan perusteella<br />
muodostettuun yleiskaavaan. Kaavan<br />
sisältö ja vaikuttavuus on sektoroitu:<br />
teemakohtaiset suunnitelmat<br />
tarkastelevat kaupungin toivottavaa<br />
kehittymissuuntaa mm. tuottamisen<br />
ja käytön näkökulmasta (sähkö,<br />
lämpö, kaasu, vesi, jätevesi, jätteet,<br />
teleyhteydet, valaistus), kaupan<br />
ja teollisuuden näkökulmasta sekä<br />
keskustojen kehittämisen näkökulmasta.<br />
Lisäksi erilaiset sosiaaliset vaikutukset<br />
muodostavat oman näkökulmansa.<br />
Lisätietoa: www.stadtentwicklung.berlin.de/<br />
planen<br />
Kaavan toteuttamiseen kaupungilla<br />
ei ole omia resursseja, joten sitä<br />
varten on pyritty jalostamaan yhteistyötä<br />
yksityisten toimijoiden ja<br />
kaupungin kesken. Yhteistyökuviota<br />
hoitaa siis Berlin Partner GmbH.<br />
Kaupungilla (12 alueen verkostol-<br />
Hallituksen syyskokoukset, joiden<br />
yhteydessä tutustuttiin Suomen<br />
eri kaupunkeihin, jäivät mieluisina<br />
kokemuksina mieleen.<br />
Maarianhamina, Lappeenranta ja<br />
Lahti osuivat minun vuosilleni.<br />
Samat huolenaiheet ja toisaalta<br />
sama luja usko alamme tärkeyteen<br />
luovat sellaista yhteenkuuluvuuden<br />
tunnetta, että siitä saa<br />
itsekin voimaa ponnistella omissa<br />
ympyröissään. Linjaseminaarit<br />
vuoden päätteeksi ovat myös olleet<br />
työntäyteisiä, vaikka ensimmäisellä<br />
kerralla kuvittelinkin pääpainon<br />
olevan viihteessä ja kunnon<br />
kohottamisessa.<br />
Maailman kuntatekniikan<br />
päivät 2012 suurponnistus<br />
Vielä on mainittava kansainvälisen<br />
toiminnan puolelta osallistuminen<br />
pohjoismaisten veljesjärjestöjemme<br />
päiville. Minulle ja vaimolleni<br />
tarjoutui mahdollisuus edustaa<br />
Suomen yhdistystä Islannin kuntatekniikan<br />
päivillä 2009. Satujen<br />
maassa tuntui kuin olisi ollut suomalaisten<br />
keskuudessa; niin samanlaisilta<br />
islantilaiset tuntuivat.<br />
Olen tästä jo kirjoittanut aiemmin<br />
tähän lehteen, joten ei siitä sen<br />
enempää.<br />
Suomalaiset ovat aktiivisia kansainvälisessä<br />
toiminnassa, ja tästä<br />
seurauksena on maailman kunnallistekniikan<br />
päivien viettäminen<br />
2012 Helsingissä. Päivien järjestäminen<br />
on suurponnistus. Velvollisuutemme<br />
on houkutella keskeisiä<br />
poliittisia päättäjiä mukaan kuulemaan<br />
ja näkemään, mihin Suomi<br />
sijoittuu kuntatekniikan saralla.<br />
Kolmen vuoden kausi tuntuu<br />
näin jälkikäteen ajatellen suorastaan<br />
kiitäneen ohi. Paljon jäi mukavia<br />
muistoja ja ystäviä mieleen.<br />
Yhteiset tapaamiset Kuntatekniikan<br />
päivillä jatkuvat, ja toivotan<br />
menestystä tuleville SKTY:n hallituksille<br />
sekä yhdistyksen nykyisille<br />
ja tuleville jäsenille.<br />
● Jouko Vehkakoski<br />
vs. kaupungininsinööri<br />
Espoo<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
31
la) ei ole omia virkamiehiä hoitamassa<br />
suunnittelua, rakentamista<br />
tai ylläpitoa. Toiminta perustuu<br />
kaupungin kaavoituksella määrittämiin<br />
tavoitteisiin ja toteutus paikallisen,<br />
hyvin toimintatavat tuntevan<br />
rakennuttajan tekemään yhteensovittamistyöhön.<br />
Käytännön<br />
esimerkkinä nostettiin esiin Tempelhofin<br />
alueen kehittäminen, jossa<br />
saatetaan yhteen yliopisto ja innovatiivisia<br />
pieniä yrityksiä.<br />
Vielä 1900-luvun alkupuolella<br />
Berliinin alue koostui kymmenistä<br />
itsenäisistä alueista, joita on yhdistetty<br />
vuosikymmenien saatossa siten,<br />
että nykyisin Berliini on 12 alueen<br />
muodostama kokonaisuus.<br />
EUREF (European<br />
Energy Forum)<br />
Matkan extremeosiossa pääsimme<br />
tutustumaan Berliiniin muodostuvaan<br />
energiaosaamisen keskittymään.<br />
Entisen kaasulaitoksen tilalle<br />
ja tiloihin muodostuu saman katon<br />
alle tieteen, politiikan ja talouden<br />
osaamiskeskus. Lähtökohtana on<br />
energia – sen tuottaminen ja käyttö<br />
mahdollisimman tehokkaasti.<br />
Yhteisissä tiloissa ja hiilineutraalissa<br />
yhteisössä tulee työskentelemään<br />
ja opiskelemaan 5 000<br />
energiaan kytkeytyvää asiantuntijaa<br />
vuoden 2015 jälkeen. Erityisen<br />
mielenkiintoiselta kuulosti aluekehityshankkeeseen<br />
liittyvä idea maalämmön<br />
hyödyntämisestä. Idea perustuu<br />
siihen, että 99 prosenttia<br />
maapallon tilavuudesta on yli 100<br />
°C lämpötilassa.<br />
Megaluokan hankkeen toteutuksesta<br />
ei liene epävarmuutta, rahoittajina<br />
toimivat mm. saksalaiset<br />
ja venäläiset kaasuyritykset.<br />
Ai se extremeosio. Saimme<br />
mahdollisuuden kiivetä varsin ruostuneelta<br />
vaikuttavia portaita vanhan<br />
kaasukellorakennelman ylätasanteelle.<br />
Ripsakan askeltamisen<br />
ja puuskutuksen jälkeen 90 metrin<br />
korkeudesta aukesivat huimat näkymät<br />
yli Berliinin.<br />
Deutche Bahn – Ostkreutz<br />
Varsinaisiin työmaaolosuhteisiin<br />
pääsimme tutustumaan matkan<br />
kolmantena päivänä, kun vierailimme<br />
matkakeskustyömaalla. Kaikkineen<br />
paikallisjuna- ja pitkänmatkanjunayhteyden<br />
solmukohdan rakentaminen<br />
kestää 10 vuotta. Ostkreutzilla<br />
liikkuu päivittäin 400 pitkänmatkanjunaa,<br />
1 000 paikallisjunaa<br />
ja 123 000 matkustajaa – Ostkreutz<br />
on Berliinin suurin liikennekeskus.<br />
Hankkeen suunnittelu on aloitettu<br />
jo 1991, mutta varsinaisiin rakennustöihin<br />
on päästy käsiksi vasta<br />
2006. Kuulostaa lähes Espoon<br />
metron synnytystuskilta! Tällaisissa<br />
pitkissä prosesseissa muutosherkkyys<br />
on ilmeinen – toimintaan liittyvät<br />
tarpeet muuttuvat, suunnittelutavoitteet<br />
laajenevat, suunnittelunormit<br />
saattavat muuttua...<br />
Muutostekijöitä on lukuisia.<br />
Projektinjohtoa kuunnellessani<br />
tuli mieleen, että muutkin kotimaasta<br />
tutut rakentamiseen liittyvät<br />
haasteet tuntuivat nousevan<br />
esiin myös saksalaisilla rakentajilla:<br />
melusuojaus, pima, esteettömyys,<br />
vuoropuhelu ja viestintä. Aika<br />
mielenkiintoiselta kuulosti kompensaatiovaihtoehto.<br />
Ympäristötekona<br />
rakentajat korvaavat kaatamansa<br />
puut istuttamalla saman<br />
määrän uusia puita tai rakentamalla<br />
viheralueita jonnekin lähialueelle<br />
(tai muuhun soveltuvaan paikkaa).<br />
Kompensaatio voidaan hoitaa<br />
myös rahallisella korvauksella.<br />
Kaiken kaikkiaan työmaa vaikutti<br />
saksalaisen järjestelmälliseltä,<br />
ja toteutussuunnitelma koko hankkeelle<br />
oli vaiheistettu ja valmis.<br />
Hanke toteutetaan 50 eri kokonaisuutena,<br />
jolloin niiden keskinäinen<br />
synkronointi nousee merkittävään<br />
rooliin. Tästä rakennuskohteesta<br />
saivat varmaan Timo, Outi ja Vladimir<br />
ajatuksia Jätkäsaaren osalle.<br />
Muuta matkasta<br />
Mitä neuvoja ja oppeja saimme sitten<br />
yhteisen kunnallisteknisen työmaan<br />
osalle Näimme katu- ja kaivantotyömaita<br />
kaupungin keskustassa,<br />
missä suojaukset eivät vastanneet<br />
suomalaisia vaatimuksia.<br />
Saimme myös kuulla säännöstä,<br />
jonka mukaan vastarakennettua<br />
katua ei saa kaivaa auki viiteen<br />
vuoteen sen valmistumisesta. Tosin<br />
poikkeuksiakin on.<br />
Ehkä selkein vastaus kysymykseen<br />
on, että töiden yhteensovittamisessa<br />
ei ole oikotietä tai valmista<br />
mallia onneen vaan työ vaatii sitkeyttä,<br />
suunnittelua ja vuoropuhelua<br />
sekä aikaa. Vain systemaattisuudella<br />
ja yhteisellä tavoitteella on mahdollisuutta<br />
päästä tuloksiin.<br />
Lopuksi haluan välittää kiitokset<br />
matkanjärjestäjille ja matkaseurueelle<br />
– onnistuneen matkan edellytys<br />
on yhteinen osallistuminen – tällä<br />
matkalla mukana oli kaikkea tätä.<br />
● Päivi Ahlroos<br />
infra- ja kehitysjohtaja<br />
Rakennuttajatoimisto HTJ<br />
SKTY:N HALLITUS<br />
Puheenjohtaja/Ordförande<br />
Jorma Vaskelainen<br />
Lahden kaupunki, kunnallistekniikka<br />
PL 126, 15141 Lahti<br />
puh. (03) 814 2425, 050 63892<br />
jorma.vaskelainen@lahti.fi<br />
1. varapuheenjohtaja/1. viceordförande<br />
Hannu Virtasalo<br />
Helsingin kaupunki, rakentamispalvelu<br />
PL 1570, 00099 Helsingin kaupunki<br />
puh. (09) 310 38806, 050 5591419<br />
hannu.virtasalo@hel.fi<br />
2. varapuheenjohtaja/2. viceordförande<br />
Jouko Vehkakoski<br />
Espoon kaupungin tekninen keskus<br />
PL 41, 02070 Espoo<br />
puh. (09) 8162 5222, 050 5666030<br />
jouko.vehkakoski@espoo.fi<br />
Muut jäsenet<br />
Tero Pyssysalo, Skanska Infra Oy,<br />
Insinöörirakentaminen<br />
PL 114, 00101 Helsinki<br />
puh. 020 719 2898, 040 8424804<br />
tero.pyssysalo@skanska.fi<br />
Jussi Salo, Lappeenrannan kaupunki,<br />
tekninen toimiala<br />
PL 38, 53100 Lappeenranta<br />
puh. (05) 616 2433, 040 5215503<br />
jussi.salo@lappeenranta.fi<br />
Leila Strömberg, Jyväskylän kaupunki,<br />
kaupunkisuunnitteluosasto<br />
PL 233, 40101 Jyväskylä<br />
puh. (014) 625 089, 040 7718867<br />
leila.stromberg@jkl.fi<br />
Milko Tietäväinen, Tampereen kaupunki<br />
PL 487, 33101 Tampere<br />
puh. (03) 5656 6250, 040 5068600<br />
milko.tietavainen@tampere.fi<br />
Tuula Smolander, Jyväskylän kaupunki,<br />
yhdyskuntatekniikka<br />
PL 233, 40101 Jyväskylä<br />
puh. (014) 266 5137, 050 5901032<br />
tuula.smolander@jkl.fi<br />
Kimmo Laula, Turun kiinteistöliikelaitos<br />
PL 335, 20101 Turku<br />
puh. (02) 262 4610, 0500 789301<br />
kimmo.laula@turku.fi<br />
Gott slut!<br />
2010 börjar dra på sina sista,<br />
och snart har vi igen ett nytt<br />
år bakom knuten. 2011 för med<br />
sej en hel del nytt, precis som<br />
alltid. Styrelsen förnyas, då Jouko<br />
Vehkakoski, Jussi Salo<br />
och Tero Pyssysalo avslutar<br />
sin treårs period, och istället för<br />
dem, så börjar herrarna Heikki<br />
Lonka, Pekka Virkamäki<br />
och Jyrki Mattila sitt tre år långa<br />
skift.<br />
De tre förstnämnda har varit<br />
en verklig tillgång för föreningen,<br />
och jag vill framföra<br />
ett hjärtligt tack för det. De nya<br />
medlemmarna kommer säkert<br />
också, redan med sina personligheter,<br />
att också vara till stor<br />
för föreningens fortsatta arbete.<br />
Det goda med systemet, där<br />
årligen tre medlemmar utgår<br />
och tre nya kommer in, fungerar<br />
verkligen bra. Fast de utgående<br />
medlemmarna oftast har varit<br />
utomordentligt bra, så gör det<br />
gott med ”nytt blod” och nya<br />
idéer, och FKTF:s system med ett<br />
tre års sykli fungerar perfekt.<br />
Nytt för 2011 är ju också, att<br />
Jyrki Meronen avgår som VD,<br />
och jag (Danne Långström)<br />
tillträder istället för honom. Jyrki<br />
har jobbat för föreningen i 12<br />
år, och med sitt eget sätt, gjort<br />
en hel massa gott. Jyrki har bl.a.<br />
fungerat som huvudredaktör för<br />
tidningen, skötte om omorganiseringen<br />
av den, var den drivande<br />
kraften då vi startade med<br />
”KunFo”, för att nämna några.<br />
Nästa år kommer vi att ha våra<br />
årsdagar i Åbo, och samtidigt<br />
med dessa, så ordnar vi ju också<br />
YT11-utställningen. Vi håller<br />
också på att förnya KunFo,<br />
och det torde allt vara klart tills<br />
maj och årsdagarna i Åbo. Angående<br />
IFME2012 kongressen,<br />
så börjar hjulen snurra allt snabbare<br />
(det är ju bara 1,5 år tills<br />
dess). Allt detta och mycket till<br />
står på agendan för nästa år –<br />
så långtråkigt blir det nog inte.<br />
Från och med årsskiftet 2011<br />
så kommer konferensmästare<br />
Jyrki Vättö att ta över som<br />
redaktör för FKTF:s egna sidor<br />
i tidningen, men underskriven<br />
kommer nog att fungera som<br />
skribent (åtminstone för dessa<br />
korta svenskspråkiga inslag) på<br />
sidorna ifråga.<br />
Sen återstår det att önska:<br />
En riktigt God Jul och ett<br />
Gott Nytt År 2011!<br />
● Danne Långström<br />
kommunikationschef<br />
32 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
Maaliskuun koulutusristeily<br />
SUUNTAUTUU PIETARIIN<br />
Maaliskuussa matkaamme suunnitellusti kohti Pietaria<br />
perinteisten koulutusristeilyjen hengessä. Koulutusristeilyn<br />
ohjelman luonti on käynnistynyt, mutta se on<br />
vielä niin alkuvaiheessa, että toiveita eri aiheiksi voidaan<br />
hyvin ottaa huomioon. Jos toivotte erityisesti jotain aihetta,<br />
lähettäkää siitä sähköpostia suoraan puheenjohtajalle<br />
tai sihteerille. Yhdistyksen nettisivujen foorumilla<br />
on myös keskustelu käynnissä koulutusristeilyn aiheista,<br />
eli siellä voi myös toiveita esittää.<br />
Varallaolo yksi koulutusristeilyn aiheista<br />
Yhtenä aiheena tulee olemaan varallaolo, ja tarkoituksena<br />
on keskustella aiheesta eri esimerkkien kautta. Varallaoloaikana<br />
tehtävissä töissä on eri vesilaitosten välillä<br />
huomattavia eroja. Perinteisesti viemäritukokset avataan,<br />
mutta esimerkiksi vuotojen korjauksissa on erilaisia<br />
käytäntöjä. Toiset laitokset korjaavat kaikki vuodot<br />
heti, toiset vain jos määrätty määrä kuluttajia on ilman<br />
vettä.<br />
Mihin tämä perustuu Miten laitokset ovat valmistautuneet<br />
tulossa oleviin muutoksiin vaatimuksissa kulutuskeskeytysaikojen<br />
suhteen ja niistä mahdollisesti<br />
langetettaviin korvauksiin Kumpi tulee halvemmaksi,<br />
korjata vuodot vai maksaa korvauksia Paljonko maksaa<br />
epäluotettavan palveluntuottajan aiheuttama imagohaitta<br />
Ovatko kaikki asiakkaat samanvertaisessa<br />
asemassa, vai saako tiukka oikeuksien vaatija vesikatkonsa<br />
heti korjauksen alle<br />
Varallaoloa organisoidusti ja talkoilla<br />
Etenkin näin talviaikaan sattuu usein tonttijohtojen jäätymisiä.<br />
Toiset vesilaitokset eivät tee sulatuksia, toiset<br />
taas eivät missään tapauksessa anna muiden sulattaa<br />
jäätyneitä tonttijohtoja. Varallaolossa tehtäviä töitä on<br />
varmasti paljon, samoin niiden eroja. Myös varallaolojärjestelyt<br />
ovat erilaisia. Isommissa laitoksissa varallaolo<br />
on usein selkeästi organisoitu, mutta valitettavan usein<br />
varallaolo perustuu myös talkoohenkeen.<br />
Keskustelu varallaolosta päätetään ”keskusteluun”<br />
varallaolokorvauksista. Tämä järjestys siksi, että aikaisempien<br />
koulutuspäivien vapaamuotoiset keskustelut<br />
varallaolokorvauksista eivät hetken kuluttua ole olleet<br />
enää keskusteluja. Näitä keskusteluja ei myöskään ole<br />
millään meinannut saada keskeytettyä. Onneksi keskusteluissamme<br />
jos jokin riitelee, se on aina asia eivätkä<br />
ihmiset. Tosin tunteet kyllä lämpenevät usein reippaan<br />
puoleisesti!<br />
Luvassa vierailu Vodokanalin vesilaitokselle<br />
Koulutusristeilyn ohjelmasisällön hahmotuttua tiedämme<br />
aikataulut tarkemmin ja julkaisemme ohjelman<br />
mahdollisimman nopeasti. Tarkoituksenamme on aloittaa<br />
luennoilla laivassa, joka valmistautuu lähtöön vielä<br />
avoinna olevana maaliskuun torstai-iltapäivänä.<br />
Perjantaina suuntaamme heti aamusta Pietarin vesilaitoksen<br />
Vodokanalin vieraaksi. Tarkoituksena on tutustua<br />
etenkin heidän tapaansa hoitaa verkostoja. Vodokanalin<br />
vesijohtoverkoston pituus on lähes 6 400 km, ja<br />
sen piirissä on yli 4,5 miljoonaa pietarilaista – eli todella<br />
suuresta vesilaitoksesta on kyse.<br />
Palattuamme laivalle keräämme yhteen näkemykset<br />
ja mielipiteet koulutusristeilyn aiheista sekä vierailusta<br />
laivan suunnatessa takaisin kohti Helsinkiä. Perillä olemme<br />
lauantaiaamuna.<br />
Tehkäämme yhdessä kevään 2011 koulutusristeilystä<br />
yhdistyksemme historian onnistunein – eli esittäkää<br />
teitä kiinnostavia aiheita. Kaikki tervetuloa mukaan!<br />
Yhteisellä asialla, vesihuollon vuoksi<br />
● Sami Sillstén<br />
yhdistyksen puheenjohtaja<br />
Kuntien Putkimestarit<br />
■ Kuntien Putkimestarit ry (KPM)<br />
on perustettu 1975 suomalaisten<br />
vesihuoltolaitosten vesi- ja<br />
viemäriverkostojen suunnittelu-,<br />
rakentamis-, rakennuttamis-,<br />
ylläpito- ja hankintatoiminnoista<br />
vastaavien henkilöiden yhteistoiminnan<br />
ja ammattitaidon kehittämiseksi.<br />
Varsinaisia jäseniä<br />
on noin 300. Kannattajajäsenistö<br />
koostuu alan laitetoimittajayrityksistä,<br />
joita on noin 80.<br />
Yhteystiedot:<br />
Puheenjohtaja Sami Sillstén,<br />
s-posti: sami.sillsten@hsy.fi<br />
puh. 050 466 9114<br />
Sihteeri, s-posti:<br />
anders.ostrom@turku.fi<br />
www.kuntienputkimestarit.fi<br />
Vodokanalin vesilaitos toimittaa juomaveden Pietarin 4,5 miljoonan asukkaan kaupungille. Laitos ottaa 96 prosenttia tarvitsemastaan<br />
vedestä Nevajoesta. Kuvissa erikoislaitteiden esittelyä (vas.) ja uuden vedenkäsittely-yksikön käyttöönotto eteläisellä vesilaitoksella.<br />
(Lähde www.vodokanal.spb.ru)<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
33
www.ukty.fi<br />
Uimahalli- ja kylpylätekninen<br />
yhdistys Ukty<br />
■ Yhdistyksen tarkoituksena on<br />
kehittää ja ylläpitää Suomen<br />
uimaloiden, uimahallien ja<br />
kylpylöiden toiminnallista ja<br />
teknistä tasoa ja toimia alan keskustelufoorumina.<br />
Yhdistyksen<br />
tärkeimpiä toimintamuotoja<br />
ovat vuosittaisen koulutus- ja<br />
keskustelutilaisuuden (Uimahalli-<br />
ja kylpyläpäivät) järjestäminen,<br />
jäsenistölle tarkoitetut keskustelu-<br />
ja koulutustilaisuudet<br />
sekä hallituksen työskentely.<br />
Yhdistyksessä on jäseniä noin<br />
100. Uktyn jäseneksi voi liittyä<br />
uimahalli- ja kylpylätekniikkaan<br />
työnsä tai harrastuksensa perusteella<br />
perehtynyt henkilö.<br />
Alalla toimivat oikeuskelpoiset<br />
yhteisöt voivat liittyä<br />
yhdistyksen kannatusjäseniksi.<br />
Yhteystiedot<br />
Internet: www.ukty.fi<br />
s-posti: ukty@ukty.fi<br />
Yhdistyksen puheenjohtaja<br />
Pertti Kärpänen<br />
s-posti: pertti.karpanen@ukty.fi<br />
puh. 0400 205 296<br />
Yhdistyksen varapuheenjohtaja<br />
Kalle Kallio<br />
s-posti: kalle.kallio@ukty.fi<br />
puh. 0400 577 569<br />
Vuosi 2010 on ollut<br />
yhdistyksellemme laadun<br />
parantamisen vuosi<br />
Vuosi 2010 on loppusuoralla. Kulunutta vuotta<br />
voidaan tarkastella yhdistyksemme näkökulmasta<br />
laadun parantamisen vuotena. Saimmehan yhdistyksessä<br />
valmiiksi ja julkaistua Uimahallien ja kylpylöiden<br />
rakennuttaminen -oppaan. Julkaisu on<br />
opetus- ja kulttuuriministeriön urheilurakentamisen<br />
julkaisusarjassa numerolla 97. Opasta, kuten muitakin<br />
sarjan julkaisuja, on saatavissa Rakennuskirjan<br />
myynnistä.<br />
Opas on saanut erittäin lämpimän vastaanoton.<br />
On vain ollut yllättävää, miten harvalla perusparantamiseen<br />
tai uuden rakentamiseen ryhtyvällä on ollut<br />
ko. julkaisu hankittuna. Toivoisikin, että vähintään<br />
jokainen hallihankeryhmä hankkisi käyttöönsä<br />
kyseisen oppaan. Se antaisi moniin epäselviin kysymyksiin<br />
vastauksia, joista on hyötyä.<br />
Haluankin vielä kerran lausua lämpimät kiitokset<br />
siitä asiantuntemuksesta, jonka jokainen mukana<br />
ollut asiantuntija oppaan valmistumiseen antoi.<br />
Laadun parantamisesta on pidettävä ääntä<br />
Laadun parantaminen onkin asia, josta yhdistyksemme<br />
täytyy pitää ääntä. Koskaan siitä ei puhuta liikaa.<br />
On selvää, että tapahtunut rakentamisen murros<br />
tuo uusia haasteita kaikille. Yksistään talotekniikan<br />
nopea kasvu on tuonut aivan uutta ajattelu- ja<br />
toimintatapaa rakennustyömaille – eikä vähiten uimahalli-<br />
ja kylpylätyömaille.<br />
Toivottavasti saamme mahdollisimman nopeasti<br />
eri urakoitsijat omaksumaan erikoisrakentamiseen<br />
liittyvän yhteistyön tärkeyden. On aina muistettava,<br />
että vain mahdollisimman hyvin toimiva laitos antaa<br />
parhaan lopputuloksen käyttäjälle. Hyvin toimivassa<br />
laitoksessa maksava asiakas, joka nauttii hallissa<br />
olostaan, on paras todistus kaikkien onnistumisesta.<br />
Hallien rekisteröinti käynnistynyt lupaavasti<br />
Kuluneen kesän aikana yhdistyksemme käynnisti uimahalleja<br />
ja kylpylöitä koskevien tietojen keräämisen<br />
rekisteriin. Koetamme saada kaikki yli 25 metrin<br />
altaalla varustetut hallit ja suuremmat kylpylät<br />
yhteiseen rekisteriin. Työ on käynnistynyt lupaavasti.<br />
Olemme tällä hetkellä saaneet rekisteröityä noin<br />
70 hallia, kun hallien kokonaismäärä on hieman yli<br />
200. Olemme luvanneet, että työ saadaan tehtyä<br />
ensi vuoden kuluessa. Työn tilaajana on opetus- ja<br />
kulttuuriministeriö.<br />
Rekisteristä saatava hyöty palvelee niin halleja,<br />
käyttäjiä, suunnittelijoita, viranomaisia kuin tutkijoitakin,<br />
ja näin saadaan jaettua eri osapuolille tietoa<br />
halleistamme ja kylpylöistämme. Tämänkin työn<br />
yhdistyksemme tekee talkoilla. Millä tavalla työ tullaan<br />
julkaisemaan, on vielä avoin kysymys opetus- ja<br />
kulttuuriministeriössä.<br />
Uimahalli- ja kylpyläpäiville tulossa<br />
jälleen ennätysmäärä osanottajia<br />
Viime helmikuussa järjestetyt valtakunnalliset uimahalli-<br />
ja kylpyläpäivät olivat merkittävä alan tapahtuma<br />
maassamme. Osanottajia oli melkein 200, ja<br />
tyytyväisyys kävi ilmi kaikesta palautteessa.<br />
Seuraavat valtakunnalliset uimahalli- ja kylpyläpäivät<br />
ovat 2.–4.2.2011 m/s Mariellalla Tukholman<br />
risteilynä. Tämän hetken ilmoittautumisten perusteella<br />
näyttää jo siltä, että päiville tulee vähintään<br />
yhtä paljon osallistujia kuin tänä vuonna. Päivien yhteydessä<br />
järjestettävä alan näyttelytilaisuus on tätä<br />
kirjoitettaessa jo loppuunmyyty, joten hyvältä näyttää.<br />
Päivien ohjelma löytyy yhdistyksemme kotisivuilta<br />
www.ukty.fi.<br />
Jäsenmäärämme kasvanut<br />
Jäsenmäärämme on kasvanut vuoden aikana parillakymmenellä,<br />
mikä luo hallitukselle määrätynlaisia<br />
positiivisia paineita.<br />
Vuoden aikana on rakennettu uusia ja perusparannettu<br />
ja laajennettu monia halleja ja kylpylöitä.<br />
Myös työn alla on useita kohteita. Näin taataan laitosten<br />
toimivuus jatkossakin.<br />
Näin vuoden lähestyessä loppuaan haluan kiittää<br />
kaikkia jäseniä hallien ja kylpylöiden eteen tehdystä<br />
työstä. Samoin haluan lausua lämpimät kiitokset<br />
niin jäsenlehtemme Kuntatekniikan toimitukselle<br />
kuin kaikille yhteistyökumppaneillekin erittäin miellyttävästä<br />
yhteistyöstä.<br />
Samalla haluan toivottaa kaikille oikein rattoisaa<br />
joulunaikaa ja vauhdikasta vuotta 2011!<br />
Joulunalustunnelmissa,<br />
Terveisin<br />
● Pertti Kärpänen<br />
puheenjohtaja<br />
34 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
Sahkoautoinfrastruktuurin kehittaminen<br />
:<br />
:<br />
:<br />
Tampereen Messu- ja Urheilukeskus<br />
2.-3.2.2O11<br />
www.verkostomessut.fi<br />
Merkitse<br />
kalenteriisi!<br />
Paikka ja aika:<br />
Tampereen Messu- ja Urheilukeskus<br />
keskiviikko 2.2. klo 9–16,<br />
torstai 3.2. klo 9–16<br />
Sisäänpääsy:<br />
Veloituksetta rekisteröitymällä<br />
verkkosivuilla www.verkostomessut.fi<br />
tai pääsylipulla 20 € (sis. alv 9 %)
Rannikkokaupunkien isoilla voimaloilla polttoaineen<br />
UUSIUTUVIA ENERGIALÄH<br />
Kivihiili saa tehdä tilaa<br />
Etelä-Suomen kaupunkien<br />
voimaloissa uusiutuvalle<br />
energialle, mikäli<br />
työ- ja elinkeinoministeriön<br />
(TEM) linjauksista<br />
tulee totta. Valtio<br />
tukee biopohjaista<br />
energiaa syöttötariffein,<br />
mutta riittääkö tuki<br />
uusien polttoaineratkaisujen<br />
perustaksi<br />
TEKSTIT Esa Tuominen<br />
Ministeri Mauri Pekkarinen<br />
on ilmoittanut, että hänen johtamansa<br />
ministeriö tavoittelee tilannetta,<br />
jossa etelä- ja länsirannikon<br />
nykyisten kivihiililaitosten<br />
energiasta puolet tuotetaan<br />
uusiutuvilla energialähteillä.<br />
– Tavoitteen toteuttaminen ei<br />
ole kuitenkaan helppo asia, Pekkarinen<br />
myönsi puhuessaan taannoin<br />
Vantaan Energian juhlassa.<br />
Aseenaan TEM:llä ovat investointituet<br />
ja ns. syöttötariffit eli<br />
tuotantotuki uusiutuvalla energialla<br />
toimiville laitoksille. Näin<br />
Suomi pyrkii täyttämään EU:n<br />
tavoitteen, jonka mukaan uusiutuvan<br />
energian osuus energian<br />
loppukäytöstä nousee 38 prosenttiin.<br />
Ilman tukea kivihiilen vaih-<br />
taminen uusiutuviin energianlähteisiin<br />
ei onnistu. Kivihiili on<br />
niin halpaa, että se on kilpailukyvyltään<br />
ylivoimainen puupohjaisiin<br />
polttoaineisiin verrattuna.<br />
Ilmaston näkökulmasta taas<br />
suurkaupunkien sitoutuminen<br />
kivihiilipohjaiseen lämmön ja<br />
sähkön tuotantoon on ongelmallista.<br />
Kolme vaihtoehtoa<br />
Teollisuusneuvos Petteri Kuuva<br />
TEM:stä hahmottelee kolme teknistä<br />
vaihtoehtoa, joilla kivihiilen<br />
osuutta voidaan painaa alas.<br />
– Ensinnäkin hiilipölykattilan<br />
yhteyteen voidaan rakentaa kaasutin,<br />
jolla puuta jalostetaan tuotekaasuksi,<br />
minkä jälkeen se johdetaan<br />
voimalaitoksen tuotantoprosessiin.<br />
Toiseksi vanha hiilipölykattila<br />
voidaan korvata monipolttoainekattilalla,<br />
jossa voidaan<br />
hyödyntää haketta tai pellettiä.<br />
Kolmas mahdollisuus on<br />
siirtyä polttamaan biohiiltä eli<br />
”hiillettyä” puuta.<br />
Vaihtoehdot eivät kuitenkaan<br />
ole ongelmattomia. Hakkeen kuljettaminen<br />
pääkaupunkiseudun<br />
voimalaitoksiin aiheuttaisi huomattavia<br />
logistisia vaikeuksia.<br />
Biohiiltä ei markkinoilla vielä ole,<br />
koska biohiilitekniikka on maailmalla<br />
vasta kokeiluvaiheessa.<br />
TEM:ssä on käynnistetty selvitys,<br />
jonka on tarkoitus löytää<br />
tarkoituksenmukaisimmat tavat<br />
korvata kivihiili polttoaineena sekä<br />
määritellä, miten polttoaineen<br />
muutoksen vaatimia investointeja<br />
voitaisiin tukea.<br />
– Selvitys pitää tietysti tehdä<br />
huolellisesti, koska on turha luoda<br />
tukijärjestelmää, jota ei halu-<br />
Seppo Haavisto<br />
Helsingin Energian Hanasaaren B-voimalaitos<br />
on valmistunut 1974, ja sen energialähteenä on<br />
kivihiili. Laitoksen sähkön tuotantoteho on 220<br />
MW ja kaukolämmön tuotantoteho 445 MW.<br />
36 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
ENERGIA<br />
vaihtaminen ei käy hetkessä<br />
TEITÄ kivihiilen tilalle<br />
ta ottaa käyttöön, Kuuva muistuttaa.<br />
Hänen mukaansa esimerkiksi<br />
biohiilelle on turha antaa tukea,<br />
ellei ole toimivia teknisiä ratkaisuja<br />
tai polttoaineen kunnollisia<br />
kaupallisia markkinoita.<br />
Selvityksen on määrä valmistua<br />
ennen vuodenvaihdetta. Seuraavalle<br />
hallitukselle jää uusiutuvien<br />
vaihtoehtojen tuotantotukien<br />
yksityiskohtainen määritteleminen.<br />
Petteri Kuuvan arvion<br />
mukaan uusiutuvan energian tuen<br />
taso tulisi olemaan suuruusluokaltaan<br />
40–50 miljoonaa euroa<br />
vuodessa.<br />
Energian hinta nousee<br />
Kun on puhe energiasta, niin yksi<br />
on varmaa: energian hinta nousee<br />
lähivuosina. Tästä pitää huolen<br />
ennen muuta yleismaailmallinen<br />
taistelu ilmastonmuutosta<br />
ja sen taustalla olevia kasvihuonepäästöjä<br />
vastaan.<br />
– Kun kivihiiltä käyttäviä voimaloita<br />
muutetaan uusiutuvan<br />
energian suuntaan, niin kyse on<br />
suurista investoinneista. Toisaalta<br />
enemmin tai myöhemmin voimalat<br />
olisi joka tapauksessa uusittava<br />
ja se maksaa, toteaa energiainsinööri<br />
Kalevi Luoma Kuntaliitosta.<br />
– On hyvä, että asiassa edetään<br />
markkinaohjauksen tietä,<br />
Teollisuusneuvos Petteri<br />
Kuuva työ- ja elinkeinoministeriöstä<br />
arvioi, että<br />
uusiutuvan energian<br />
tuen taso tulisi olemaan<br />
40–50 miljoonaa euroa<br />
vuodessa.<br />
Seppo Haavisto<br />
– Rannikkokaupunkien isot<br />
voimalat ovat niin vahvasti<br />
sitoutuneet kivihiileen, että<br />
niiden tuotantotavan muuttaminen<br />
on vaikeaa, Kuntaliiton<br />
energiainsinööri Kalevi<br />
Luoma sanoo.<br />
toisin sanoen veroratkaisujen<br />
ja päästökaupan avulla.<br />
Toinen vaihtoehto olisi ollut<br />
asettaa kieltoja ja määräyksiä<br />
polttoaineratkaisujen<br />
pohjaksi, mutta se olisi ollut<br />
huonompi menetelmä.<br />
TEM:n suunnitelmat<br />
Liisi Vähätalo<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
37
“Selvitys pitää tietysti<br />
tehdä huolellisesti,<br />
koska on turha luoda<br />
tukijärjestelmää, jota ei<br />
haluta ottaa käyttöön.”<br />
VALOA design Oy<br />
syöttötariffien käyttöönotosta<br />
ovat Luoman mielestä<br />
hyvin linjassa kasvihuonepäästöjen<br />
pienentämistavoitteiden<br />
kanssa. Samaan<br />
suuntaan vaikuttaa<br />
Euroopan laajuinen päästökauppa.<br />
Toinen energian hintaan<br />
vaikuttava tekijä on<br />
energiaverouudistus, jonka<br />
on määrä tulla voimaan<br />
ensi vuonna. Julkisessa<br />
keskustelussa tosin on arvioitu,<br />
että energiaverotuksen<br />
uudistuksen peruste on<br />
pikemminkin fiskaalinen<br />
kuin ekologinen: valtion<br />
on paikattava aukko, joka<br />
syntyi kun työnantajilta<br />
päätettiin poistaa kansaneläkemaksu.<br />
– Hallituksen alkuperäinen<br />
esitys suosi kivihiiltä ja<br />
rankaisi maakaasua. Nyt<br />
maakaasun veronkorotus<br />
porrastetaan. Onkin mielenkiintoista<br />
nähdä, miten<br />
kivihiilen ja maakaasun<br />
suosio energiaratkaisuissa<br />
tulee kehittymään, Luoma<br />
sanoo.<br />
Vaikea muutostyö<br />
Kalevi Luoman mielestä<br />
rannikkokaupunkien isot<br />
voimalat ovat niin vahvasti<br />
sitoutuneet kivihiileen,<br />
että niiden tuotantotavan<br />
muuttaminen on vaikeaa<br />
ja nopealla aikataululla lähes<br />
mahdotonta.<br />
– Esimerkiksi Helsingissä<br />
ja Porissa käytetään<br />
kivihiiltä. Ennemmin tai<br />
myöhemmin näillä laitoksilla<br />
on edessä polttoaineen<br />
vaihtaminen. Ellei nyt sitten<br />
päästökauppa tuo tilanteeseen<br />
jotain radikaalia<br />
muutosta, mitä on vaikea<br />
uskoa.<br />
Sisämaan kunnalliset<br />
energialaitokset ovat haistelleet<br />
ajan henkeä ja ryhtyneet<br />
omin päin muuttamaan<br />
polttoaineratkaisujaan<br />
ennen kuin tukipaketeista<br />
oli tietoakaan.<br />
– Esimerkiksi Lappeenranta<br />
on pitkälti irtaantunut<br />
maakaasusta kaukolämmön<br />
ja sähkön tuotannossa.<br />
Siellä on rakennettu<br />
UPM:n kanssa yhteinen<br />
voimala, joka tuottaa bioenergialla<br />
– eli puulla ja<br />
turpeella – lämpöä ja sähköä.<br />
– Samanlainen kuvio<br />
toimii Kouvolassa. Jyväskylän<br />
Energiankin pääpolttoaineena<br />
ovat puu ja<br />
turve, kunnallisten voimaloiden<br />
tilannetta työkseen<br />
seuraava Kalevi Luoma<br />
kertoo. <br />
VAIHTOEHDOT KIVIHIILELLE<br />
■ Hiilipölykattilan yhteyteen voidaan rakentaa kaasutin,<br />
jolla puuta jalostetaan tuotekaasuksi, minkä jälkeen se<br />
johdetaan voimalaitoksen tuotantoprosessiin.<br />
■ Vanha hiilipölykattila voidaan korvata monipolttoainekattilalla,<br />
jossa voidaan hyödyntää haketta tai pellettiä.<br />
■ Kolmas mahdollisuus on siirtyä polttamaan biohiiltä eli<br />
”hiillettyä” puuta.<br />
(Petteri Kuuvan hahmottelemat tekniset vaihtoehdot)<br />
Esa Tuominen<br />
Tampere lisää tuulivoimaa<br />
Tampereen Sähkölaitoksen toimitusjohtaja<br />
Jussi Laitinen pitää turpeen alhaista veroa<br />
pitkälti aluepoliittisena ratkaisuna.<br />
■ Tampereen Sähkölaitos aikoo<br />
nostaa uusiutuvien energialähteiden<br />
osuutta tuotannossaan<br />
selvästi. Yhtiön tavoitteena on<br />
tilanne, jossa 2020 uusiutuvilla<br />
tuotettaisiin 30 prosenttia sähköstä<br />
ja lämmöstä, kun niiden<br />
osuus tällä hetkellä on vain<br />
6 prosenttia.<br />
– Tavoitteeseen pääsemistä<br />
auttaa merkittävästi uusi voimalaitosinvestointi.<br />
Tarkoituksena<br />
on, että 2015 meille valmistuu<br />
uusi voimala, joka käyttää polttoaineena<br />
kierrätysjätettä. Puolet<br />
siitä lasketaan uusiutuvaksi<br />
energialähteeksi, kertoo Tampereen<br />
Sähkölaitoksen toimitusjohtaja<br />
Jussi Laitinen.<br />
– Energiaveron muutos vaikuttaa<br />
ilman muuta investointeihimme<br />
ja pakottaa meidät lisäämään<br />
uusiutuvaa energiaa.<br />
Kaikkia hallituksen energialinjauksia<br />
toimitusjohtaja Laitinen<br />
ei aivan purematta niele.<br />
– Kun energiaverouudistuksessa<br />
turpeen vero jää hyvin alhaiseksi,<br />
niin näkisin siinä kyllä<br />
enemmän aluepolitiikkaa kuin ilmasto-<br />
tai energiapolitiikkaa.<br />
Tampereen sähkön ja lämmön<br />
tuotannossa avainasemassa ovat<br />
Lielahden kaksi maakaasukäyttöistä<br />
kaasuturbiinilaitosta sekä<br />
38 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
ENERGIA<br />
Turku kaksinkertaistaa uusiutuvien käytön<br />
Tampereen Naistenlahden voimalaitoksessa<br />
käytetään paljon<br />
turvetta. Voimalaitoksen<br />
valaistus sai Edison Award of<br />
Excellence -palkinnon 2008.<br />
Naistenlahden kaksi voimalayksikköä.<br />
Jälkimmäisistä toinen<br />
on maakaasua käyttävä kombilaitos<br />
ja toinen turvetta ja puuta<br />
polttava yksikkö.<br />
– Kun turpeen käyttö tulee<br />
päästöoikeuksien hinnan takia<br />
kalliimmaksi, on epäiltävissä,<br />
ja itse asiassa varsin todennäköistäkin,<br />
että puun toimittajat<br />
nostavat hintojaan vastaavasti.<br />
– Kaiken lisäksi turvetta on<br />
ollut viime aikoina vaikea saada,<br />
ja sen varmuusvarastot alkavat<br />
olla syödyt.<br />
Voimaa tuulesta ja<br />
uudesta puhdistamosta<br />
Tampereen polttoainevalikoimassa<br />
ei ole lainkaan kivihiiltä.<br />
Sen sijaan kaupungin sähkölaitoksella<br />
on osuuksia Suomen<br />
Hyötytuuli Oy:stä.<br />
– Aiomme lisätä tuulivoiman<br />
käyttöä jopa kymmenkertaiseksi<br />
nykyisestä, Jussi Laitinen<br />
lupaa.<br />
Perinteisesti Tampere on saanut<br />
osan energiastaan kaupungin<br />
läpi virtaavasta Tammerkoskesta.<br />
Nyt kaupungin sähkölaitoksella<br />
suunnitellaan, että tulevasta<br />
uudesta keskusjätevedenpuhdistamosta<br />
saadaan lämpöenergiaa<br />
teollisuuden tarpeisiin.<br />
Porin Energia Oy<br />
Turku Energian<br />
kaukolämpöjohtaja<br />
Rauli Saarela<br />
kertoo, että Turussa<br />
on otettu suunta<br />
kohti vähäisempää<br />
riippuvuutta<br />
kivihiilestä.<br />
■ – Kyllä tässä on vuosien<br />
varrella joutunut vakuuttumaan<br />
siitä, että<br />
ilmastonmuutos on todellisuutta.<br />
Ja kun EU on<br />
ryhtynyt sitä vastaan taistelemaan,<br />
niin meidän<br />
suomalaisten on syytä olla<br />
siinä taistelussa mukana.<br />
Näin kommentoi energia-<br />
ja ilmastopolitiikan<br />
välistä suhdetta Turku<br />
Energian kaukolämpöjohtaja<br />
Rauli Saarela.<br />
– Hallituksen viimeaikaiset<br />
energiapoliittiset<br />
linjaukset voidaan suoraan<br />
johtaa EU:n päätöksistä.<br />
Oikeastaan ainoa<br />
särö yhtenäiseen linjaan<br />
tulee siitä, että Suomessa<br />
aiotaan suosia turvetta,<br />
joka on kotimainen,<br />
mutta ei uusiutuva polttoaine.<br />
Saarelan mielestä Etelä-Suomen<br />
voimaloissa<br />
käytetään niin paljon kivihiiltä,<br />
että sen korvaaminen<br />
kokonaan biopolttoaineilla<br />
on mahdotonta.<br />
– Ei mistään niin paljon<br />
puuta löydy. Tai jos<br />
löytyy, niin se pitää laivata<br />
valtamerien takaa, eikä<br />
sekään taida olla kovin<br />
järkevää. Siksi fossiilisia<br />
polttoaineita – maakaasua,<br />
turvetta ja hiiltä<br />
– joudutaan käyttämään<br />
vielä pitkään, Saarela sanoo.<br />
Porin voimaloissa palaa turve<br />
– Me olemme<br />
suuntautuneet uusiutuviin<br />
energialähteisiin<br />
jo ennen<br />
hallituksen tukipakettiakin,<br />
Pori<br />
Energian toimitusjohtaja<br />
Matti Rintanen<br />
sanoo.<br />
■ Pori Energia Oy tuottaa<br />
sähköä ja lämpöä Porissa<br />
kahdessa voimalaitoksessaan.<br />
Niiden pääpolttoaine<br />
on turve, minkä<br />
lisäksi käytetään erilaisia<br />
puuperäisiä polttoaineita,<br />
kierrätyspolttoainetta,<br />
kivihiiltä sekä huippukuormituksen<br />
aikana<br />
myös öljyä.<br />
Hallituksen uusiutuvan<br />
energian tukipaketti<br />
on Pori Energian toimitusjohtajan<br />
Matti Rintasen<br />
mukaan oikeansuuntainen,<br />
koska se<br />
edistää kannatettavia ilmasto-<br />
ja energiapoliittisia<br />
tavoitteita.<br />
– Me tosin olemme<br />
suuntautuneet uusiutuviin<br />
energialähteisiin jo<br />
ennen hallituksen tukipakettiakin.<br />
Kun 2006<br />
teimme päätöksen uudesta<br />
voimalaitosinvestoinnista,<br />
niin otimme<br />
huomioon biopolttoaineen<br />
käytön lisääntymisen.<br />
– Niinpä meillä on jo<br />
lisätty ja olisi teknisesti<br />
mahdollista lisätä edelleen<br />
biopolttoaineen<br />
käyttöä yhdistetyssä sähkön<br />
ja lämmön tuotannossa.<br />
Samalla kivihiilen<br />
osuus vähenisi.<br />
Tuulienergiaa,<br />
jätteenpolttoa...<br />
Turussa on kuitenkin<br />
otettu suunta kohti vähäisempää<br />
riippuvuutta<br />
kivihiilestä. Kun hiilen<br />
osuus nyt on 65 prosenttia,<br />
niin sen on määrä<br />
pudota selvästi. Vuoteen<br />
2020 mennessä uusiutuvien<br />
energialähteiden<br />
osuus aiotaan nostaa nykyisestä<br />
30:sta aina 60<br />
prosenttiin.<br />
– Tähän päämäärään<br />
pyrimme pääsemään keinovalikoimalla,<br />
jossa on<br />
sähkön tuotannossa niin<br />
vesivoimaa, tuulienergiaa<br />
kuin ydinenergiaakin,<br />
ja lämmön tuotannossa<br />
niin jäteveden lämpöä,<br />
jätteenpolttoa kuin biopolttoaineitakin,<br />
Saarela<br />
kertoo.<br />
Turku on mukana sekä<br />
Norjan Svartisenin vesivoiman<br />
hyödyntämisessä<br />
että Hyötytuuli Oy:ssä.<br />
Fennovoiman kautta tullaan<br />
hankkimaan ydinenergialla<br />
tuotettua sähköä.<br />
Kakolan jäteveden<br />
lämpöä hyödyntävän<br />
lämpöpumppuvoimalan<br />
teho aiotaan kaksinkertaistaan,<br />
samoin Orikedon<br />
biopolttolaitoksen<br />
teho.<br />
Pori toi puuta<br />
Baltiasta<br />
Mikä estää biopohjaisten<br />
lisäämisen<br />
– Markkinatilanne.<br />
Puupohjaisia polttoaineita<br />
ei ole oikein saatavilla<br />
järkevään hintaan.<br />
Siitä kertoo sekin, että<br />
2009 toimme Baltiasta<br />
170 GWh:n edestä polttopuuta.<br />
– Tänä vuonna Baltiasta<br />
ei ole tarvinnut tuoda<br />
puuta, koska Suomen<br />
metsäteollisuuden<br />
suhdanteet ovat parantuneet<br />
ja sen ansiosta<br />
saamme sivutuotteena<br />
syntyvää puuta paremmin.<br />
Pori Energia ostaa<br />
puuta suurimmaksi osaksi<br />
haketettuna siiloon.<br />
Jonkin verran ostetaan<br />
myös kokopuuta, joka<br />
haketetaan laitospaikoilla.<br />
Pori Energialla on Harjavallan<br />
Suurteollisuuspuistossa<br />
voimalaitos,<br />
jonka polttoaineena on<br />
öljy. Sen korvaaminen<br />
uusiutuvilla polttoaineilla<br />
edellyttää uusinvestointia,<br />
jonka esisuunnittelu<br />
on tehty ja jonka ympäristölupahakemus<br />
on<br />
parhaillaan viranomaiskäsittelyssä.<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
39
Sähkönsaanti on tärkeä osa huoltovarmuutta<br />
VAHINKO EI TULE GENERAATTORI KAI<br />
Sähkösaannin turvaaminen<br />
poikkeusoloissa<br />
kuuluu kuntien riskienhallintaan.<br />
Käytännöt<br />
ja valmiustaso vaihtelevat<br />
jonkin verran<br />
kunnittain. Asiantuntijat<br />
korostavat jatkuvaa<br />
reagointivalmiutta.<br />
TEKSTIT Alpo Räinä<br />
Useimmat käsittävät huoltovarmuudella<br />
erilaisten materiaalien<br />
saatavuuden. Jauhoja pitää<br />
olla, että saadaan leipää tai<br />
ammuksia pitää varastoida, että<br />
voidaan puolustautua jos oikein<br />
huonoksi menee.<br />
Entä sähkön saatavuus Esimerkiksi<br />
sairaaloissa, vanhainkodeissa<br />
tai atk-konesaleissa, joissa<br />
jo lyhytkin sähkökatko voi aiheuttaa<br />
merkittäviä vahinkoja, ellei<br />
varavoima toimi. Energia-ammattilaiset<br />
muistuttavat, että sähkönsaannin<br />
häiriöt kuuluu lukea<br />
yhteiskunnallisesti vakaviin riskeihin.<br />
Sähkönsaanti voi järkkyä ilman<br />
katovuosia tai ulkoisia uhkia.<br />
Sen todistivat jo viime kesän<br />
myrskyt, jotka pimensivät Saimaalla<br />
ja Keski-Suomessa syrjäisiä<br />
seutuja jopa viikoiksi. Viime<br />
lokakuussa tuhannet kilometrit<br />
Suomen tieverkostoa olivat<br />
tuntikausia pimeinä yllättävän<br />
etäkeskusvian takia. Huoltovarmuuskielellä<br />
aletaan silloin<br />
puhua kriittisen infrastruktuurin<br />
pettämisestä.<br />
Huovi-portaalista apua<br />
Huoltovarmuuskeskuksen energiaosaston<br />
päällikkö Risto Leukkunen<br />
sanoo, että kunnille on<br />
ajankohtaista selvittää oman valmiuden<br />
taso.<br />
Huoltovarmuuskeskus on ottamassa<br />
käyttöön Huovi-portaalia,<br />
joka tukee huoltovarmuuskriittisiä<br />
toimijoita vakaviin häiriöihin<br />
varautumisessa. Portaalista<br />
odotetaan tulevan yksi valmiussuunnittelun<br />
ja oman tason<br />
arvioinnin väline.<br />
– Alkuvaiheessa Huovi-portaalin<br />
käyttäjiksi on aiottu huoltovarmuuskriittisiä<br />
yrityksiä.<br />
Portaalista löytyy työkaluja, oh-<br />
– Odotamme, että Huoltovarmuuskeskuksessa<br />
valmistellusta<br />
Huovi-portaalista tulee yksi valmiussuunnittelun<br />
ja oman tason<br />
arvioinnin väline, energiaosaston<br />
päällikkö Risto Leukkunen<br />
sanoo.<br />
Huoltovarmuuskeskus<br />
jeita ja koulutusta riskienhallinnan<br />
ja jatkuvuudenhallinnan kehittämiseen,<br />
Leukkunen kertoo.<br />
Yhtenä käytännön vaikeutena<br />
on se, että varavoimalähteiden<br />
kokoa, määrää ja toimintakuntoa<br />
ei koko valtakunnan tasolla<br />
tunneta.<br />
– Varavoimalaitokset ovat sen<br />
verran pieniä, että ne eivät näy<br />
Tukesin tai Energiamarkkinaviraston<br />
seurannassa. Laitekohtaisen<br />
kunnon valvonta jää siis käyttäjille.<br />
Suosittelisin sellaista huolellisen<br />
miehen periaatetta, että<br />
katsotaan riittävän pitkälle eteenpäin<br />
ja tehdään asiat huolella.<br />
– Riskikartoituksessa kumppaneina<br />
kannattaa käyttää myös paikallisia<br />
energialaitoksia ja laitetoimittajia,<br />
Risto Leukkunen lisää.<br />
Järvenpäässä varmistettu<br />
vain kriittiset paikat<br />
Kuntien laitosten ja palveluiden<br />
sähkönsaanti on turvattu vaihtelevasti.<br />
Huolehdittavia asioita on<br />
monia. Laitteiden elinkaarta seurataan,<br />
mutta tehdäänkö kriittisyystarkasteluja<br />
ja riskikartoituksia<br />
riittävästi<br />
Ari Honkanen Järvenpään<br />
kaupungin toimitilapalveluista<br />
kertoo, että sähkönsaannin varmistus<br />
on tehty vain kriittisiin<br />
paikkoihin.<br />
– Terveyskeskuksen ensiapu,<br />
toimenpidehuoneet ja lääkärin<br />
vastaanottotilat on suojattu aggregaatilla,<br />
joka koekäytetään<br />
kerran kuukaudessa. Kaupungintalon<br />
väestönsuojaan saadaan<br />
sähkö ulkopuolisella generaatto-<br />
40 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
ENERGIA<br />
– Suosittelen sellaisia sähköverkon<br />
riskikartoituksia,<br />
jotka kattavat erilaiset tekniset<br />
järjestelmä- ja turvallisuusriskit,<br />
VSSHP:n teknillinen<br />
johtaja Juha Rantasalo<br />
sanoo.<br />
NALOSSA<br />
Teho-osasto valmiudessa vaikka varavoimalla<br />
Päijät-Hämeen keskussairaala<br />
Lahdessa tarjoaa hoitoa<br />
550 vuodepotilaalle ja työllistää<br />
pari tuhatta henkilöä.<br />
Sairaala uusi varavoimalaitoksensa,<br />
joka turvaa sähkökatkon<br />
sattuessa muun muassa<br />
teho- ja leikkausosastojen<br />
toiminnan.<br />
■ Nykyaikainen sairaalakiinteistö<br />
toimii sähköllä. Jo pelkkä rakennuksessa<br />
liikkuminen edellyttää<br />
sitä, koska hissit, ovien lukitukset<br />
ja monet arkipäiväiset asiat<br />
ovat sähkötoimisia. Lisäksi uusi<br />
sairaalateknologia vaatii kaikissa<br />
olosuhteissa erittäin tasalaatuista<br />
sähköä.<br />
– Viime kesän myrskyt eivät<br />
aiheuttaneet meillä katkoja. Paikallinen<br />
sähkölaitos on varmistanut<br />
verkkonsa hyvin. Mutta<br />
muita katkoja sattuu 1–2 kertaa<br />
vuodessa. Niitä varten tarvitsemme<br />
luotettavaa varavoimaa, kertoo<br />
sairaalan sähköjärjestelmistä<br />
vastaava sairaalainsinööri Isto<br />
Kuolimo.<br />
– Silloin tuotamme varasähköä<br />
TYKS:in kantasairaala iltavalaistuksessa/Mika Okko<br />
rilla. Lisäksi kaupungin atk-konesalit<br />
on suojattu UPS-laitteilla,<br />
Honkanen kertoo.<br />
– Tekniikan ammattilaisen<br />
näkökulmasta sanoisin, että seuraavaksi<br />
kannattaisi suunnitella<br />
keskeisten hallinnollisten tilojen<br />
ja terveyskeskuksen ja vanhainkotien<br />
vuodeosastojen suojaamista,<br />
Honkanen lisää.<br />
– Varavoimalaitos tuottaa sähkön teho-osastoille ja leikkausaleihin,<br />
vaikka katko pysäyttäisi muuten sairaalan toiminnan, Isto Kuolimo<br />
kertoo.<br />
kriittisimpiin kohteisiin eli tietokonekeskuksiin,<br />
tehoyksiköihin ja<br />
leikkaussaleihin. Varavoima pitää<br />
ne toiminnassa, vaikka moni muu<br />
yksikkö käytännössä pysähtyy.<br />
Säännöllinen testaus<br />
tarpeen<br />
Kuntaliiton energiainsinööri Kalevi<br />
Luoma painottaa yhteistyötä<br />
sähkölaitosten kanssa. Niissä<br />
kunnissa, joissa on paljon haavoittuvia<br />
sähköverkkoja, on varautuminen<br />
erityisen tärkeää.<br />
– Varavoimaa pitää sijoittaa<br />
joko kriittisiin laitoksiin tai helposti<br />
liikuteltavasti lähelle sen<br />
mukaan, miten kriittiseksi kohde<br />
on arvioitu.<br />
– Yleisesti ottaen ongelma tiedotetaan<br />
hyvin, mutta korostan<br />
säännöllistä laitteiden testausta.<br />
Vastuuhenkilöiden pitää voida<br />
olla varmoja, että varavoima<br />
hyrähtää käyntiin kun tarvitaan,<br />
Kalevi Luoma sanoo.<br />
Markus Henttonen<br />
Varsinais-Suomessa<br />
tunnetaan sudenkuopat<br />
Vaativampi tehtävä on tarkastella<br />
sähköverkon kriittisyyttä tuotannon<br />
ja ylläpidon vinkkelistä.<br />
Tavoitteena on tunnistaa verkon<br />
kriittiset pisteet ja haavoittuvimmat<br />
kohdat.<br />
Niin kauan kuin päivä paistaa,<br />
huolet tuntuvat kaukaisilta.<br />
Sähköverkon pettäminen poikkeusolosuhteissa<br />
tuo kuitenkin<br />
niin isoja ongelmia, että riskienhallintaan<br />
pitäisi kuulua sen estäminen.<br />
Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin<br />
teknillinen johtaja Juha<br />
Rantasalo tekee säännöllistä riskiarviointia<br />
ja tuntee sudenkuopat.<br />
Hän vastaa useiden sairaaloiden<br />
ja laitosten teknisestä huoltovarmuudesta.<br />
– Suosittelisin sellaisia sähköverkon<br />
riskikartoituksia, jotka<br />
kattavat erilaiset tekniset järjestelmäriskit<br />
ja turvallisuusriskit.<br />
Tämä ennakkoon tehty työ<br />
säästää moninkertaisesti vahinkojen<br />
korjaamisen vaivat – jos<br />
vahinko sitten sattuu, Rantasalo<br />
vahvistaa.<br />
Rantasalo pitää tärkeänä, että<br />
kartoituksissa saadaan ajantasainen<br />
laitelista, joka on käytännössä<br />
tulevaisuuden työlista. Sen perusteella<br />
hän suunnittelee ja johtaa<br />
sähköverkon ylläpitoa.<br />
– Mitä paremmin tunnemme<br />
sähköverkon tilan, sitä paremmin<br />
pystymme turvaamaan laitosten<br />
toiminnan, omaisuuden ja<br />
riskien hallinnan, Juha Rantasalo<br />
vakuuttaa. <br />
Megawatin verran<br />
varavoimaa<br />
Sairaala on valmistunut 1976, ja<br />
varavoimalaitoksen dieselmoottori<br />
ja generaattori olivat niiltä ajoilta.<br />
Vanhan tekniikan vikaantuminen<br />
ja kuluminen tuottivat jo pulmia.<br />
– Halusimme lisätä toimintavarmuutta,<br />
joten päätimme investoida<br />
ja varautua samalla sairaalan<br />
laajennukseen. Valitsimme<br />
tarjouskilpailun jälkeen kaksi 500<br />
kVA:n varavoimakonetta ABB:lta<br />
avaimet käteen asennettuina ja<br />
käyttökoulutuksen samassa paketissa,<br />
Kuolimo kertoo.<br />
– Saimme lisäksi kaukovalvonta-<br />
ja ohjausjärjestelmän päivityksen.<br />
Nyt sähkönjakelujärjestelmää<br />
voidaan valvoa ja ohjata valvomotietokoneelta.<br />
– Käyttövarmuus on lääkintätilojen<br />
turvasyöttöjärjestelmissä<br />
ensiarvoisen tärkeää. Erityisvaatimuksia<br />
aiheuttavat myös sairaalastandardit,<br />
täydentää projektissa<br />
mukana ollut ABB Oy Servicen<br />
tuotepäällikkö Jani Venäläinen.<br />
Suunnittele hyvin ja visioi<br />
Muutos oli monivaiheinen projekti.<br />
Neljä vanhaa laitetta purettiin<br />
pois, kaksi uutta tuli tilalle<br />
ja samaan aikaan ulkopuolinen<br />
konttigeneraattori varmisti, että<br />
sähköä saatiin kaikissa vaiheessa.<br />
– Suunnittelu vei kolmisen<br />
kuukautta ja asentaminen 5–6<br />
viikkoa. Työvaiheet, asennus ja<br />
käyttökoulutus oli mietitty askel<br />
kerrallaan, jotta vaihto ei aiheuttaisi<br />
häiriöitä. Varavoimalaitoksen<br />
käyttöönotto ja testaus<br />
oli myös haasteellista, kun sairaala<br />
toimii ympärillä normaalisti.<br />
Mutta hyvin se onnistui, summaa<br />
Isto Kuolimo.<br />
Kokenut insinööri painottaa<br />
suunnittelussa pitkän aikavälin<br />
visiota.<br />
– Kun sairaalan laajennus valmistuu<br />
lähivuosina, tarvitaan lisää<br />
varavoimaa. Varasimme sille<br />
jo tilan voimalahuoneesta.<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
41
ENERGIA<br />
Poikkihallinnollisella ryhmällä kuntajohdon tuki<br />
SIILINJÄRVI vauhdittaa säästötoimiaan<br />
energiaryhmän avulla<br />
Siilinjärven kunta solmi<br />
TEM:n energiatehokkuussopimuksen<br />
kesäkuussa<br />
2009. Sopimuksen<br />
myötä energiansäästötoimintaa<br />
muokatttiin<br />
entistä suunnitelmallisemmaksi.<br />
Tätä<br />
varten kuntaan perustettiin<br />
energiaryhmä,<br />
joka koostuu eri toimialojen<br />
edustajista.<br />
● Mikko Heikkinen<br />
energia-asiantuntija<br />
Energiakolmio Oy<br />
Siilinjärvellä kunnanjohtaja<br />
nimesi hallintokuntien ehdotuksesta<br />
jäsenet energiaryhmään,<br />
jonka tehtävänä on toimintasuunnitelman<br />
valmiiksi saattaminen<br />
ja suunnitelman toteutumisen<br />
koordinointi. Ylimmän<br />
johdon tuki antaa selkeän linjan<br />
energiatehokkuuden edistämiselle<br />
ja jatkuvalle parantamiselle.<br />
Energiaryhmä seuraa tiiviisti<br />
toiminnan tuloksellisuutta.<br />
Edellisen vuoden energiankulutus,<br />
toimenpiteet ja saavutettu<br />
säästö raportoidaan kaupunginhallitukselle<br />
vuosittain.<br />
Energiatehokkuussopimuksen 9<br />
prosentin säästötavoite pyritään<br />
saavuttamaan käymällä läpi kunnan<br />
toiminta energiatehokkuuden<br />
näkökulmasta. Päällimmäisinä<br />
ovat hankinnat, rakennukset,<br />
vesilaitos sekä katu- ja ulkovalaistus.<br />
Energiaryhmän toiminnassa<br />
tavoitellaan myös uusiutuvien<br />
käytön lisäämistä kunnan omissa<br />
toiminnoissa. Tämä nivoutuu<br />
usein yhteen uusien lämmitysratkaisujen,<br />
kuten maalämmön ja<br />
bioenergian hyödyntämisessä.<br />
Meneillään olevassa kunnantalon<br />
energiakatselmuksessa selvitetään<br />
teknisiä mahdollisuuksia<br />
energiatalouden parantamiseksi<br />
konsultin avulla. Kunnan<br />
energiankulutuksen seurannan<br />
on järjestänyt Energiakolmio Oy.<br />
Myös energiaryhmä hyödyntää<br />
kumppanuutta.<br />
Toimintasuunnitelmasta<br />
runko toimenpiteille<br />
Siilinjärvellä teollisuus on merkittävin<br />
hiilidioksidipäästöjen<br />
tuottaja. Kunta pystyy kuitenkin<br />
vaikuttamaan päästöihin maankäytön,<br />
rakennusten ja liikenteen<br />
suunnittelussa. Nämä ovat useasti<br />
myös arvovalintoja ja edellyttävät<br />
poliittista keskustelua ja päätöksentekoa.<br />
Helpompia ratkaisuja<br />
ovat teknisten edistysaskelien<br />
ottaminen esimerkiksi katu- ja<br />
ulkovalaistuksessa.<br />
Siilinjärvellä energiaryhmän<br />
toiminta tukee paikallisen toimenpideohjelman<br />
luomista ilmastonmuutoksen<br />
hillitsemiseksi.<br />
Energiaryhmän laatima<br />
toimintasuunnitelma muodostaa<br />
rungon toimenpiteille, joilla<br />
alhaisempia hiilidioksidipäästöjä<br />
tavoitellaan.<br />
Vihreä lippu -toimintaa<br />
Teknisten ratkaisujen lisäksi<br />
energiatehokkuutta voidaan parantaa<br />
myös käyttäjälähtöisesti.<br />
Kuntatyöntekijöiden tottumukset<br />
valaistuksen ja toimistolaitteiden<br />
käytössä vaikuttavat lopulliseen<br />
energiankulutukseen teknisestä<br />
valinnasta riippumatta.<br />
Energiatehokkuustyötä nopeuttaa<br />
ja helpottaa muiden<br />
kuntien hyvien toimintamallien<br />
mukauttaminen osaksi omaa<br />
toimintaa. Esimerkkinä on energiaryhmän<br />
sisällä syntynyt ajatus<br />
Vihreä lippu -toiminnan jalkauttamisesta<br />
kaikkiin kunnan päiväkoteihin<br />
ja kouluihin. Kunnianhimoinen<br />
tavoite on perusteltu<br />
toiminnasta saaduilla hyvillä tuloksilla.<br />
Led-valoja kunnantalolla<br />
Uudet toimintamallit vaativat aina<br />
yhteistyötä ja keskustelua eri<br />
osapuolten välillä. Ne tuovat joskus<br />
yllättäviäkin asioita energiaryhmäläisten<br />
eteen.<br />
Siilinjärvellä kunnantalon aulassa<br />
on ollut käytössä led-valaistus<br />
nyt vuoden ajan, ja ratkaisu<br />
vaikuttaa tulosten ja palautteen<br />
osalta oikealta. Alussa palautetta<br />
tuli aulan siivouksesta, kun<br />
parantunut valaistus näytti kaikki<br />
yksityiskohdat entistä tarkemmin.<br />
<br />
Kunnanjohtaja Vesa Lötjönen<br />
odottaa energiaryhmältä selkeitä<br />
tuloksia. Käytetylle ajalle ja<br />
rahalle on saatava vastinetta.<br />
Siilinjärven 1980-luvun alkupuolella rakennetussa kunnantalossa on käynnissä energiakatselmus,<br />
joka valmistuu vuoden loppuun mennessä. Katselmuksessa etsitään kannattavia ratkaisuja energiatehokkuuden<br />
parantamiseksi.<br />
42 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
Aika kallis aika<br />
Katsoin vastikään uudelleen<br />
1995 valmistuneen<br />
elokuvan Rakkautta ennen aamua.<br />
Elokuva on romanttinen<br />
kuvaus Euroopassa kohtaavasta<br />
parikymppisestä miehestä ja<br />
naisesta. Toisilleen entuudestaan<br />
tuntemattomat ranskalainen<br />
nainen ja amerikkalainen<br />
mies tapaavat junassa ja keskustelevat<br />
elämästä läpi elokuvan,<br />
yhden yön. Elokuvan käsikirjoittanut<br />
Richard Linklater onnistui<br />
tavoittamaan jotain olennaista<br />
ajasta.<br />
Amerikkalaisen miehen, Jessen,<br />
yksi repliikeistä kuuluu suurin<br />
piirtein näin: ”Kaikki ihmiset<br />
puhuvat siitä, kuinka mahtavaa<br />
teknologia on ja kuinka sillä<br />
säästetään hirvittävästi aikaa.<br />
Mutta mitä hyötyä on säästetyllä<br />
ajalla, jos sitä ei käytä Jos<br />
säästetyn ajan vuoksi tarvitsee<br />
vain tehdä työtä entistä kiireellisemmin<br />
Koskaan ei kuule kenenkään<br />
sanovan ’säästin niin<br />
paljon aikaa tekstinkäsittelylaitteeni<br />
avulla, että nyt voin lähteä<br />
buddhaluostariin notkumaan’.”<br />
<br />
Jesse on oikeassa. Jatkuva nopeuttaminen<br />
ei ole suinkaan<br />
helpottanut työkuormaa vaan lisännyt<br />
sitä. Sähköinen viestintä<br />
on mahdollistanut minuuttiaikataulutuksen,<br />
minkä myötä meistä<br />
on tullut myös haavoittuvaisia<br />
häiriöille: kaaos on suuri, jos<br />
sähköposti ei sitten kerran toimikaan,<br />
kun aikataulun on laskenut<br />
sähköisen tiedonsiirron<br />
varaan. Osansa kehityksessä on<br />
ollut 1990-luvun suurella lamalla,<br />
joka lisäsi tehokkuusvaatimuksia.<br />
Ne jäljet eivät pyyhkiytyneet<br />
pois lamaa seuranneella<br />
pitkällä nousukaudellakaan.<br />
Kaiken on siis oltava nopeaa.<br />
TV-shopin jumppalaitteitakin<br />
mainostetaan sillä, että vain viisi<br />
minuuttia päivässä riittää tuottamaan<br />
tuloksia. Enkä ole itsekään<br />
immuuni nopeuden markkinaarvolle.<br />
Välillä silti pohdin, miten<br />
tästä kaikesta nopeutumisesta<br />
seuranneen ainaisen kiireen saisi<br />
taltutettua. Koska olisi riittävästi<br />
aikaa tehdä kaikkia niitä asioita,<br />
joita olen aina halunnut tehdä<br />
Eläkkeelläkö ehkä Siihen asti en<br />
voi tai edes halua odottaa – jos<br />
ikäluokkaani nyt koskaan eläkkeelle<br />
päästetään.<br />
<br />
Linklaterin elokuvan kanssa<br />
samoihin aikoihin ilmestyneessä<br />
J. Karjalaisen kappaleessa<br />
”Alla kiireisten tähtien” vuodelta<br />
1996 lauletaan myös siitä,<br />
kuinka ”ajanpuute on aikamme<br />
sairaus”. Kappale alkaa sanoilla<br />
”Mä painan duunia niska limassa,<br />
enkä juuri koskaan ehdi olla<br />
himassa. Ei pyörät pyöri ilman<br />
minua. Oon ollut liikkeellä siitä<br />
lähtien, kun synnyin alla kiireisten<br />
tähtien.”<br />
Kuulostaako tutulta Niin minustakin.<br />
Tosin olen itse työurani<br />
aikana oppinut, että pyörät<br />
pyörivät hyvin ilman minuakin.<br />
Ajan arvo iski tajuntaani todella<br />
noin viisi vuotta sitten,<br />
kun tein verkossa leikkimielisen<br />
Koska kuolet -testin. Taisin saada<br />
lähtöajakseni jotain vuoden<br />
2060 kieppeillä, mutta vaikutuksen<br />
teki erityisesti tuloksen yhteydessä<br />
ollut kello, joka tikitti<br />
alaspäin. Jäljellä oleva elinaikani<br />
oli muutettu sekunneiksi, jotka<br />
vähenivät joka järkyttävä hetki<br />
yhdellä. Tämä yhdistettynä kolmenkympin<br />
kriisin oli vaikuttava<br />
kokemus.<br />
<br />
Kuten sanotaan, köyhälle<br />
kaikki on kallista. Minulla on vähän<br />
aikaa, aika on siis minulle<br />
kallista. Olenkin päättänyt yrittää<br />
vähentää jatkuvaa kiirettä<br />
sekä keskittyä tekemään asioita<br />
vähemmän mutta paremmin<br />
ja miellyttävämmin. Tähän haasteelliseen<br />
projektiini liittyy myös<br />
kolumnistina <strong>Kuntatekniikka</strong>lehdessä<br />
toimimiseni. On nimittäin<br />
tullut aika lopettaa.<br />
Haikeana luovun neljä vuotta<br />
kestäneestä pestistäni ja vapautan<br />
palstatilani muille. Kiitän<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong>-lehteä, joka on<br />
suonut minulle mahdollisuuden<br />
kertoa – ei aina niin kovin kunnallisteknisistä<br />
– näkemyksistäni<br />
laadukkaassa lehdessään, sen<br />
mukavaa henkilökuntaa sekä<br />
tietysti teitä lukijoita.<br />
Erityisesti erästä Liikenneviraston<br />
ihmistä, joka on aina tavatessamme<br />
jaksanut kannustaa<br />
minua. Sekä muutamaa muuta<br />
ystävää ja läheistä tukijaa, joista<br />
yksi on toiminut omana kenttäreportterinani,<br />
ehdottanut minulle<br />
juttuideoita ja ollut pallotteluseinäni.<br />
<br />
Vuosittain kahdeksan kolumnin<br />
kirjoittamisessa säästetyllä<br />
ajalla ei vielä tehdä paljoa, enkä<br />
lupaakaan lähteä buddhaluostariin<br />
notkumaan. Jotain pieniä<br />
asioita aion kuitenkin muuttaa.<br />
Puhaltelin jo pölyt öljyväreistäni.<br />
Vaikka voi tietysti olla, etten<br />
ihan kokonaan malta kirjoittamistakaan<br />
lopettaa. Katsotaan<br />
nyt kuinka tässä käy ja mihin sekuntini<br />
lopulta riittävät.<br />
Mette Granberg<br />
on 34-vuotias liikennetekniikan<br />
DI, joka<br />
työskentelee liikennesuunnittelijana<br />
HSL<br />
Helsingin seudun<br />
liikenteessä.<br />
.<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
43
Haasteina niukentuvien vesivarojen hallinta ja ikä<br />
YHDYSVALTAIN VESIHUOLLOSSA<br />
Yhdysvaltojen vesivarat jakautuvat hyvin epätasaisesti. Veden tärkeimmät<br />
käyttökohteet ovat vaihdelleet vuosikymmenten varrella. Vauras maa on<br />
kyennyt lainsäädännön ja teknologian keinoin vastaamaan niukentuvien<br />
vesivarojen hallinnan haasteisiin. Julkinen sektori on yhä avainasemassa<br />
maailman johtavan markkinatalousmaan vesihuollon järjestämisessä.<br />
● Tapio S. Katko, dosentti<br />
Tampereen teknillinen yliopisto<br />
CADWES-tutkijaryhmä<br />
Yhdysvallat on pinta-alaltaan<br />
noin puolet Venäjästä, hieman<br />
suurempi kuin Kiina, yli<br />
kaksi kertaa suurempi kuin Euroopan<br />
unioni ja lähes 23 kertaa<br />
Suomen kokoinen. Vesivarojen<br />
kannalta keskeinen on Mississippi-joki,<br />
jonka valuma-alue on<br />
kolmanneksi suurin maailmassa<br />
Amazon-virran ja Kongo-joen<br />
jälkeen. Se kattaa runsaat 40<br />
prosenttia manner-Yhdysvaltain<br />
pinta-alasta ja samalla jakaa<br />
maan kahtia: kuivaan länsiosaan<br />
ja runsassateisempaan itäosaan.<br />
Myös Yhdysvaltain vesilainsäädäntö<br />
jakautuu kahteen perinteeseen.<br />
Itäisissä osavaltioissa<br />
on voimassa rantaoikeuksiin<br />
perustuva vesilainsäädäntö, läntisissä<br />
pääosin ns. ensimmäisen<br />
käyttäjän ja hyödynsaajan oikeus,<br />
joka syntyi kuivien läntisten<br />
alueiden vesittämisen, kaivostoiminnan,<br />
kastelun ja vesivoiman<br />
tarpeisiin.<br />
Osavaltioiden väliset<br />
sopimukset<br />
Osavaltioiden väliset sopimukset<br />
– kuten Colorado-joen veden<br />
käyttöä koskeva sopimus vuodelta<br />
1922 – ovat keskeisiä vesivarojen<br />
ja niiden hallinnan kannalta.<br />
Kasteluun kuluu eniten vettä:<br />
esimerkiksi Coloradossa noin 85<br />
prosenttia ja Arizonassa lähes 80<br />
prosenttia käytetystä makeasta<br />
vedestä.<br />
Yhdyskuntien vedenhankinta<br />
on myös näissä oloissa tärkein<br />
käyttömuoto. Yksi suurimpia<br />
haasteita on löytää keinoja kasteluveden<br />
käytön tehostamiseksi<br />
ja veden saamiseksi yhdyskuntien<br />
käyttöön erityisesti kasvavilla<br />
metropolialueilla.<br />
Yhdysvaltain vesiasioihin<br />
liittyy monta porrasta ja toimijaa.<br />
Silmiinpistävää on valtion ja<br />
julkisten viranomaisten keskeinen<br />
rooli. Historiallisista syistä<br />
veden taloudellinen hyötykäyttö<br />
– kuten vesivoima ja kastelu<br />
– korostuu erityisesti Yhdysvaltain<br />
länsiosissa. Näin ollen vesihuoltoa<br />
olisi tarkasteltava laajemmassa<br />
yhteydessä, jossa vesivarat<br />
ja vesihuoltopalvelut tukevat<br />
toisiaan.<br />
Ns. yhdennetyn vesivarojen<br />
suunnittelun (IWRM) sijasta<br />
tulisi muun muassa Colorado<br />
State Universityn professori<br />
Neil S. Griggin mielestä<br />
mieluummin katsoa vesiasioita<br />
veden kokonaishallinnan (Total<br />
Water Management) näkökulmasta.<br />
Tällöin vesivarojen<br />
suunnittelun ja käytön sekä vesihuoltopalveluiden<br />
väliset kytkennät<br />
korostuvat.<br />
Yhdysvaltain hallintoperinne<br />
on varsin hajautettu, ja paikallistasolla<br />
on laaja itsemääräämisoikeus.<br />
Siinä mielessä Yhdysvallat<br />
muistuttaa Pohjoismaita ja Suomea<br />
enemmän kuin monet Keski-<br />
ja Etelä-Euroopan maat ja erityisesti<br />
Englanti ja Wales, joissa<br />
paikallishallinnolla on suhteessa<br />
pienempi rooli. Kuntien ohella<br />
piirikunnilla on merkitystä<br />
muun muassa alueellisessa yhteistyössä.<br />
Julkissektori tuottaa<br />
91 % talousvedestä<br />
Samalla kun vesihuolto on Yhdysvalloissa<br />
pitkälti järjestetty<br />
paikallistasolla, on olemassa useampia<br />
vesiasioita hoitavia liittovaltion<br />
organisaatioita kuten valtion<br />
vesirakennusvirasto (Bureau<br />
of Reclamation) ja armeijan insinöörivirasto<br />
(US Army Corps of<br />
Engineers).<br />
Vuonna 1999 Yhdysvalloissa<br />
oli noin 54 000 vesilaitosta, joista<br />
noin 94 prosenttia palveli alle<br />
10 000 asukasta. Pienistä laitoksista<br />
noin 3 000 oli virallisesti<br />
osuuskuntia. Pienillä laitoksilla<br />
on oma kansallinen ja usein<br />
myös osavaltiokohtainen neuvontaorganisaatio.<br />
Keskushallinto<br />
ja osavaltio tukevat niiden<br />
toimintaa.<br />
Yhdysvaltain vesilaitosten tulovirrasta<br />
1990-luvun puolivälissä<br />
noin 86 prosenttia ohjautui julkisessa<br />
omistuksessa oleville laitoksille<br />
ja 14 prosenttia yksityisille.<br />
Kokonaisvesimäärästä julkisessa<br />
omistuksessa olevat laitokset<br />
tuottavat noin 91 prosenttia.<br />
Kaikesta toimitetusta vedestä<br />
myydään tukkumuotoisesti yli<br />
neljäsosa (EPA 2000).<br />
Yksityisten omistamien laitosten<br />
toimintaa säätelee Public<br />
Utilities Commission. Yksityisten<br />
yritysten omistus ja pitkäaikaisiin<br />
sopimuksiin perustuva operointitoiminta<br />
eivät ole kuitenkaan lisääntyneet,<br />
kuten mm. AWWA<br />
Tapio S. Katko<br />
44 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
VESIHUOLTO<br />
äntyvä infrastruktuuri<br />
julkissektori avainasemassa<br />
Horsetoothin säännöstelyallas Pohjois-Coloradossa Kalliovuorten itäreunalla. Allas on osa ns. Colorado–Big Thompson -projektia, jossa<br />
suurin osa raakavedestä kerätään Kalliovuorten länsipuolelle rakennettuihin varastoaltaisiin. Niistä vesi johdetaan tunneleiden läpi<br />
vuorten itäpuolelle pääkulutusalueelle.<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
45
Yhdysvaltain länsiosien vesihuollon<br />
keskeiset painotukset 1800–2000<br />
(kaavio/Tapio S. Katko)<br />
PROTECTOR HC600-SUOJAKYPÄRÄT NYT<br />
ILMAISELLA LOGOPAINATUKSELLA!<br />
Tiesithän, että useimpien<br />
kypärään liimattavien<br />
tarrojen sisältämät<br />
liimat saattavat<br />
lyhentää kypärän<br />
käyttöikää ja<br />
heikentää kypärän<br />
lujuutta.<br />
KARSKE tarjoaa<br />
nyt ilmaisen<br />
valmistajan tekemän<br />
alkuperäispainatuksen<br />
100:n kappaleen<br />
kertatilauksen* yhteydessä.<br />
*tarjous voimassa rajoitetun ajan.<br />
KAIKKI<br />
TURVALLISEEN<br />
TYÖNTEKOON<br />
Karske Oy Ab, Nokiantie 2-4, 00510 Helsinki Puh. 020 7768 501<br />
e-mail: info@karske.fi www.karske.fi Fax. 020 7768 505<br />
46 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
arvioi 1990-luvun lopulla, vaan<br />
pikemminkin vähentyneet.<br />
Vuonna 1996 tehdyn otantatutkimuksen<br />
mukaan noin 40<br />
prosenttia isoimmista vesi- ja viemärilaitoksista<br />
toimi yhteisessä<br />
organisaatiossa. Vuonna 2003<br />
vastaava luku oli 45 prosenttia,<br />
joten laitosten yhdistyminen lienee<br />
lisääntymässä. Se on kuitenkin<br />
vähäisempää kuin esimerkiksi<br />
Suomessa ja Ruotsissa.<br />
Kuntayhteistyön<br />
pitkä historia<br />
Ylikunnallisen yhteistyön osalta<br />
keskeiset vaihtoehdot ovat ”erityisyhtymät”<br />
(special districts)<br />
sekä ylikunnalliset tai alueelliset<br />
sopimukset ja viranomaiset.<br />
Ensimmäisiä ”erityisyhtymiä” –<br />
eräänlaisia kuntayhtymiä – syntyi<br />
vesihuoltoon jo 1880-luvulla,<br />
ja niiden määrä kasvoi erityisesti<br />
1920-luvulla. Tuolloin ryhdyttiin<br />
myös suunnittelemaan ja rakentamaan<br />
läntisten osavaltioiden<br />
suuria vedensiirtohankkeita.<br />
Erityisyhtymillä on puolivaltiollisina<br />
organisaatioina oikeus<br />
kerätä varoja joukkovelkakirjojen<br />
kautta ja harjoittaa pääomiin<br />
perustuvaa verotusta. Vesihuollon<br />
ohella erityisyhtymiä toimii<br />
kastelussa, sairaalatoiminnassa,<br />
palontorjunnassa ja jopa hautausmaiden<br />
ylläpidossa. Ylikunnallisessa<br />
vedenhankinnassa tai<br />
viemäröinnissä yhtymiä on noin<br />
2 000–3 000.<br />
Erikoisia erityisyhtymiä<br />
Erityisyhtymistä mainittakoon<br />
Pohjois-Coloradon vesiyhtymä,<br />
joka perustettiin 1937 toteuttamaan<br />
ns. Colorado–Big Thompson<br />
-projektia. Hankkeessa suurin<br />
osa raakavedestä kerätään Kalliovuorten<br />
länsipuolelle rakennettuihin<br />
varastoaltaisiin, joista vesi<br />
johdetaan tunneleiden läpi vuorten<br />
itäpuolen pääkulutusalueelle<br />
kasteluun ja kuntien, kotitalouksien<br />
sekä teollisuuden tarpeisiin.<br />
Järjestelmässä on 12 varastoallasta,<br />
60 km tunnelia, 150 km<br />
avokanaalia ja 1 100 km siirtojohtoja.<br />
Toiminta-alue on noin 240<br />
km itä-länsisuunnassa ja 100 km<br />
pohjois-eteläsuunnassa (ks. kuva<br />
sivulla 45).<br />
Yhdysvaltain metropolialueilla<br />
on usein vesi- ja jätevesiorganisaatio<br />
tai laaja erityisyhtymä, joka<br />
on muodostettu osavaltion lainsäädännön<br />
perusteella. Erikoisempi<br />
yhteistyömuoto on Meksikon<br />
ja Yhdysvaltain rajalla toimiva<br />
kansainvälinen jätevedenpuhdistamo.<br />
Veden sääntely alkoi<br />
1980-luvulla<br />
Opintomatkoihin liittyvänä kirjoittaja<br />
teki tutkimuksen Yhdysvaltain<br />
läntisten osien vesihuollon<br />
pitkän aikavälin kehityksestä<br />
ja keskeisimmistä strategisista<br />
päätöksistä ja ilmiöistä. Useimmat<br />
näistä päätöksistä liittyvät<br />
lainsäädännön kehitykseen.<br />
Vuoden 1902 Reclamation<br />
Act muun muassa loi pohjaa sille,<br />
että Kaliforniassa ja myöhemmin<br />
muuallakin läntisissä osavaltioissa<br />
voitiin rakentaa 1920-luvulta<br />
alkaen vedensiirtohankkeita<br />
pitkiltäkin etäisyyksiltä kuiville<br />
alueille, kuten esimerkiksi Etelä-Kaliforniaan.<br />
Monet hankkeet<br />
edistivät myös vesivoiman hyödyntämistä,<br />
kun kasteluhankkeita<br />
oli ryhdytty edistämään jo<br />
1880-luvulla.<br />
Vettä ryhdyttiin jakamaan<br />
myös eri osavaltioiden välillä.<br />
Toisen maailmansodan jälkeen<br />
kasvoi kaupunkien veden tarve,<br />
ja 1960-luvulla tulivat esille<br />
ympäristövaateet sekä jätevesien<br />
puhdistus. Veden säästö ja käytön<br />
rajoitukset alkoivat 1980-luvulla<br />
samalla, kun kasteluveden<br />
tarve kaupungeissa lisääntyi (ks.<br />
kaavio yllä).<br />
Oleellista on, että yli sata vuotta<br />
sitten ja myöhemmin tehdyt<br />
päätökset vaikuttavat merkitävästi<br />
nykyisyyteen ja tulevaisuuteen<br />
ja rajaavat vaihtoehtoja. Tehdyt<br />
valinnat vaikuttavat kasautuvasti,<br />
ja järjestelmien hallinnasta<br />
tulee yhä monimutkaisempaa erityisesti<br />
kasvavilla kaupunkialueilla<br />
kuten Kaliforniassa.<br />
Vesi- ja viemärilaitostoiminnan<br />
ylikunnallisen yhteistyön<br />
osalta professori Grigg viittaa
VESIHUOLTO<br />
1980-luvulla tehtyyn Tennessee<br />
Valleyn vesihuollon yleissuunnitelmaan<br />
ja toteaa muun muassa,<br />
kuinka laajoissa hankkeissa tarvitaan<br />
”70 prosenttia politiikkaa,<br />
20 prosenttia insinööriosaamista<br />
ja 10 prosenttia hyvää tuuria”. Tämähän<br />
ei ole aivan vierasta Suomessakaan.<br />
“Yksi suurimpia haasteita on löytää<br />
keinoja kasteluveden käytön<br />
tehostamiseksi ja veden saamiseksi<br />
yhdyskuntien käyttöön erityisesti<br />
kasvavilla metropolialueilla.”<br />
Erilaisia käytäntöjä –<br />
yhteisiä haasteita<br />
Suomeen ja Pohjoismaihin verrattuna<br />
Yhdysvaltain vesihuollossa<br />
ja sen kehityksessä on<br />
muun muassa seuraavia eroavaisuuksia:<br />
● Fluoria syötetään käsiteltyyn<br />
talousveteen edelleen lähes joka<br />
toisella isolla vesilaitoksella.<br />
● Vesitornit tehdään teräksestä.<br />
Niitä on muutamia mallityyppejä<br />
räätälöityjen ratkaisujen ja<br />
betonin käytön sijasta.<br />
● Lyijyputkilla on edelleen<br />
suuri osuus erityisesti talojohdoissa<br />
(Suomessa niitä ei juuri<br />
otettu käyttöön, kun niiden<br />
terveysvaarat osoitetiin kokein<br />
1880-luvulla).<br />
● Ylikunnallista yhteistyötä<br />
varten säädettiin jo 1880-luvulla<br />
laki ”erityisyhtymistä” (special<br />
districts).<br />
● Liittovaltio rahoitti suurimman<br />
osan jätevedenpuhdistamoiden<br />
rakentamisesta 1970- ja<br />
80-luvuilla, ja vielä nykyäänkin<br />
valtion varoin rahoitetaan mm.<br />
puhdistamoiden saneerausta.<br />
● Jätevesien ravinteiden poistovaatimus<br />
koskee vain 20 osavaltiota,<br />
kahdeksasta läntisestä<br />
osavaltiosta vain Montanaa.<br />
● Poliittinen järjestelmä on<br />
kaksinapainen. Istuva presidentti<br />
ja hänen vaihtuva virkamiehistönsä<br />
ovat tehneet useita keskeisiä<br />
vesialan strategisia päätöksiä.<br />
Tämä on voinut tuoda hyviäkin<br />
päätöksiä, mutta ongelmana on<br />
pitkäjänteisyyden puute ja linjausten<br />
ristiriitaisuus. Muun muassa<br />
1980-luvulla hajotettiin kokonaisvaltainen<br />
vesivarojen suunnittelujärjestelmä.<br />
Haasteena ikääntyvä<br />
infrastruktuuri<br />
Yhdysvaltain pormestareiden yhdistyksen<br />
(2005) mukaan suurin<br />
vesihuollon tulevaisuuden haaste<br />
on ikääntyvä infrastruktuuri<br />
kuten Suomessakin. Seuraavaksi<br />
tärkein haaste on vesivarojen<br />
suojelu ja turvallisuus sekä vedenjakelun<br />
saatavuus ja sääntely.<br />
Yhdysvaltain vesilaitosjohtajille<br />
2006 suunnatun tutkimuksen<br />
mukaan suurimpia haasteita<br />
ovat energia, työvoima, poliittinen<br />
osallistuminen ja toiminta,<br />
väestökehitys ja sääntely.<br />
Julkisella sektorilla on johtavan<br />
markkinatalousmaan vesihuollossa<br />
ratkaiseva merkitys.<br />
Yhdysvaltojen esimerkki osoittaa<br />
konkreettisesti järkevän vesiasioiden<br />
hallinnan vaatiman aikajänteen,<br />
jonka tulisi olla kvartaalivuosituhat:<br />
150 vuotta historiaan<br />
ja 150 vuotta tulevaisuuteen! <br />
Havainnot perustuvat kirjoittajan<br />
helmikuussa 2008 sekä marras-joulukuussa<br />
2009 Coloradoon ja Kaliforniaan<br />
tekemiin opintomatkoihin,<br />
joita tukivat apurahoin Maa- ja<br />
vesitekniikan tuki ry sekä Fulbright<br />
NCS-ohjelma.<br />
Hallittua energiankulutusta<br />
huomisesta huolehtien<br />
LÄMPÖENERGIAMITTARI SHARKY 773<br />
<br />
3 <br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Saint-Gobain Pipe Systems Oy • Nuijamiestentie 3 A, 00400 HELSINKI •<br />
Merstolantie 16, 29200 HARJAVALTA • Puh. 0207 424 600, fax 0207 424 604 •<br />
E-mail: sgps.finland@saint-gobain.com • www.sgps.fi<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
47
VESIHUOLTO<br />
VVYn tunnuslukuraportti vuodelta 2009:<br />
Käyttökustannusten kasvu kiihtyi,<br />
LIIKEYLIJÄÄMÄT KUTISTUIVAT<br />
Vuoden 2009 tietoihin<br />
perustuva raportti Vesija<br />
viemärilaitosyhdistys<br />
VVYn ylläpitämästä<br />
vesihuoltolaitosten<br />
tunnuslukujärjestelmästä<br />
on julkaistu syksyllä.<br />
Mukana on tietoja<br />
yhteensä 43 laitoksen<br />
toiminnasta. Laitosten<br />
keskinäiset erot näyttävät<br />
suurenevan.<br />
TEKSTI Paavo Taipale<br />
Järjestelmässä mukana olevat<br />
jätevedenpuhdistamot täyttävät<br />
lupaehtonsa keskimäärin<br />
94-prosenttisesti, mutta vaihteluväli<br />
laitosten kesken on edellisvuosista<br />
suurentunut. 17 laitosta<br />
29:stä täytti kaikki jätevedenpuhdistuksen<br />
lupaehdot vuonna<br />
2009. Muutaman laitoksen toistuvat<br />
ongelmat vaikuttivat siihen,<br />
että keskimäärin lupaehdot täyttyivät<br />
tunnuslukujärjestelmässä<br />
mukana olleilla laitoksilla 94-prosenttisesti.<br />
Puhdistamolietteen käyttökelpoisuus,<br />
jota raportissa arvioidaan<br />
lietteen elohopea-, lyijyja<br />
kadmiumpitoisuuksien perusteella,<br />
on säilynyt edellisvuoden<br />
tasolla. 72 prosenttia vertailun<br />
laitosten lietteistä täytti käyttökelpoisuusvaatimukset.<br />
Pitoisuudet<br />
perustuvat lannoitevalmistelain<br />
mukaisiin raja-arvoihin.<br />
Suuri osa vedestä jää<br />
laskuttamatta<br />
Laskuttamattoman veden osuus<br />
oli keskimäärin aavistuksen lisääntynyt,<br />
mutta tilastoaineiston<br />
suurimmat laskuttamattoman veden<br />
osuudet olivat selvästi viimevuotista<br />
pienempiä. Tästä huoli-<br />
prosenttia<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Vesihuoltolaitosten tunnuslukujärjestelmässä mukana olevien laitosten omavaraisuusasteet vaihtelevat<br />
huomattavasti. Viime vuonna keskimääräinen omavaraisuusaste aleni lähes kuusi prosenttiyksikköä<br />
edellisvuodesta ja oli 60 prosenttia.<br />
OMAVARAISUUSASTE VESIHUOLTOLAITOKSILLA 2007–09<br />
Vesihuoltolaitokset<br />
2007 2008 2009 Keskiarvo: 2007= 66,8 %, 2008 = 65,8 %, 2009 = 60,1 %<br />
matta heikoimmissa tapauksissa<br />
lähes 40 prosenttia verkostoon<br />
pumpatusta vedestä oli laskuttamatonta<br />
vettä.<br />
Tiiveimmät verkostot, kattavin<br />
laskutus tai molemmat löytyvät<br />
puolestaan Lahti Aqua Oy:stä<br />
ja Kuopion ja Savonlinnan vesihuoltoliikelaitoksista,<br />
joissa laskuttamattoman<br />
veden osuus verkostoon<br />
pumpatusta vesimäärästä<br />
laskettuna on kymmenen prosentin<br />
tienoilla. Vesijohtometriä<br />
kohti laskettuna laskuttamattoman<br />
veden osuus oli suurista vesilaitoksista<br />
alhaisin Hämeenlinnan<br />
Seudun Vesi Oy:ssä ja Lahti<br />
Aqua Oy:ssä.<br />
Vuonna 2009 putkirikkojen<br />
suhteellinen määrä oli tunnuslukujärjestelmässä<br />
mukana olevilla<br />
laitoksilla keskimäärin pysynyt<br />
edellisvuosien tasolla. Myös kotitalouksien<br />
veden ominaiskulutus<br />
on pysynyt keskimäärin kutakuinkin<br />
aiemmalla tasolla ja oli<br />
nyt 131 l/as/vrk.<br />
Viemäreiden vuotovesimäärät<br />
olivat vähentyneet selvästi<br />
edellisvuodesta. Kun vuotovesien<br />
osuus puhdistamolle tulevasta<br />
kokonaisjätevesimäärästä oli<br />
vuonna 2008 keskimäärin lähes<br />
49 prosenttia, vuonna 2009 se oli<br />
35 prosenttia. Paikkakuntakohtaiset<br />
erot ovat suuria, ja sademäärien<br />
vaihtelu vuosien välillä<br />
vaikuttaa merkittävästi tuloksiin.<br />
Vuoden 2008 runsassateisuus lisäsi<br />
vuotovesien määrää monilla<br />
laitoksilla.<br />
Käyttökustannukset<br />
selvässä nousussa<br />
Kun laitosten käyttökustannusten<br />
nousu vuonna 2008 oli ollut keskimäärin<br />
3,1 prosenttia, nousivat<br />
kustannukset viime vuonna peräti<br />
5,9 prosenttia. Käyttökustannukset<br />
olivat vuonna 2009 keskimäärin<br />
1,43 €/m 3 . Myös käyttökustannusten<br />
vaihteluväli tunnuslukujärjestelmässä<br />
mukana<br />
olevien laitosten välillä oli suurentunut.<br />
Suuremmista laitoksista Turun<br />
vesihuoltolaitoksen, Kymen<br />
Vesi Oy:n ja Lappeenrannan Vesi<br />
Oy:n käyttökustannukset olivat<br />
nousseet reippaasti. Kustannusten<br />
nousuun voi useissa tapauksissa<br />
vaikuttaa esimerkiksi jätevedenpuhdistuksen<br />
tehostaminen<br />
uusien lupaehtojen myötä.<br />
Kokonaiskustannukset<br />
ennallaan<br />
Vesihuoltolaitosten kokonaiskustannukset,<br />
joihin käyttökustannusten<br />
lisäksi sisältyvät pääomakustannukset,<br />
ovat pysyneet keskimäärin<br />
edellisvuoden tasolla ja<br />
ovat nyt 2,32 €/m 3 . Suuremmista<br />
laitoksista kokonaiskustannukset<br />
nousivat eniten Turun vesihuoltolaitoksella<br />
(noin 30 %) ja Lappeenrannan<br />
Vesi Oy:ssä (lähes 15 %).<br />
Vesihuoltolaitosten liikeylijäämät<br />
ovat keskimäärin pienentyneet<br />
noin neljä prosenttiyksikköä<br />
ja ovat nyt 15,8 prosenttia. Vaihteluväli<br />
oli myös kasvanut ja suuret<br />
investoinnit rasittivat erityisesti<br />
eräitä pieniä vesihuoltolaitoksia.<br />
Niin ikään laitosten omavaraisuusaste<br />
oli laskenut lähes<br />
kuusi prosenttiyksikköä, mutta<br />
oli yhä keskimäärin 60 prosenttia<br />
eli varsin korkea. Se vaihteli kahdeksasta<br />
aina 95 prosenttiin. <br />
Lähde: Vesihuoltolaitosten tunnuslukujärjestelmän<br />
raportti 2009<br />
www.vvy.fi<br />
48 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
Uudenlaiset omistusjärjestelyt saattavat olla perusteltuja<br />
INNOVATIIVINEN<br />
OMISTAJAPOLITIIKKA<br />
TEKNISELLÄ SEKTORILLA<br />
KEHTO-konsortioon<br />
kuuluvien suurten<br />
kaupunkien KUPERAhankkeessa<br />
analysoidaan<br />
ja kehitetään innovatiivisia<br />
toimintamalleja<br />
kaupunkien<br />
teknisen sektorin toiminnan<br />
uudistamiseksi.<br />
Omistajuus on yksi<br />
asiakokonaisuus tässä<br />
hankkeessa.<br />
● Ari-Veikko Anttiroiko, dosentti<br />
● Pentti Siitonen, lehtori<br />
● Olavi Kallio, erikoistutkija<br />
Yhdyskuntatieteiden laitos<br />
Tampereen yliopisto<br />
■ Teknisen sektorin eri tehtäväalueet<br />
ovat vahvasti sidoksissa<br />
fyysiseen ympäristöön ja teknisiin<br />
perusrakenteisiin. Tältä<br />
kannalta katsottuna omistajuuteen<br />
ja omaisuuseriä koskeviin<br />
ratkaisuihin liittyvät kysymykset<br />
ovat teknisellä toimialalla tavallista<br />
merkittävämmässä roolissa<br />
(kuvio 1).<br />
Kuntien aineellisen omaisuuden<br />
tasearvot jakautuvat siten,<br />
että rakennusten osuus on<br />
40–50 prosenttia omaisuudesta,<br />
maa- ja vesialueiden omistus<br />
on 25–35 prosenttia ja kiinteät<br />
rakenteet ja laitteet samoin<br />
25–35 prosenttia. Koneiden ja<br />
kaluston ym. aineellisten hyödykkeiden<br />
osuudeksi jää noin 5<br />
prosenttia.<br />
KUPERA-kaupunkien osalta<br />
tilannetta havainnollistaa kuvio<br />
2 sivulla 50. Tiedot perustuvat<br />
kuntien konsernitilinpäätöksiin,<br />
joihin vaikuttavat erilaiset<br />
omaisuuden arvostusperiaatteet<br />
ja erot poistomenetelmissä<br />
ja -ajoissa. Jotta luvuista voisi<br />
esittää tarkempaa analyysiä,<br />
tulisi selvittää KUPERA-kaupunkien<br />
omaisuuden arvostusperiaatteet<br />
ja poistosuunnitelmat<br />
sekä niissä olevat erot.<br />
Toimintaedellytykset ja kunnallisten<br />
palvelujen saatavuus<br />
on yleensä turvattu omilla<br />
maa-alueilla ja infrastruktuurirakenteilla<br />
sekä itse rakennetuilla<br />
palvelulaitoksilla. Kuntien<br />
roolin muuttuessa entistä<br />
enemmän palvelujen tuottajasta<br />
niiden järjestäjäksi myös<br />
omistajaroolia on syytä tarkastella<br />
uudesta näkökulmasta.<br />
I Yhdyskuntatekniset peruspalvelut<br />
Yhdyskuntasuunnittelu, liikenneväylät, yleiset alueet<br />
II Yhdyskuntatekniset huoltopalvelut<br />
Vesihuolto, jätehuolto, energiahuolto<br />
III Tekniset valvonta- ja turvallisuuspalvelut<br />
Rakennusvalvonta, ympäristönsuojelu, palotoimi<br />
IV Yhdyskuntatekniset erityispalvelut<br />
Toimitilat, joukkoliikenne, tietoliikenne, satamat<br />
Innovatiivinen<br />
omistajapolitiikka<br />
Kuntien omistajapolitiikan lähtökohtana<br />
ovat kunnan kehittämistavoitteet.<br />
Omistaminen<br />
ei ole kunnan perustehtävä,<br />
vaan se on väline palvelujen<br />
järjestämiseksi tai tuottamiseksi.<br />
Esimerkiksi tilahallinnon<br />
kustannusvaikuttavuuden kannalta<br />
olennaisimpiin asioihin<br />
eivät kuulu sen omat säästöt,<br />
vaan sen vaikutukset toimitiloja<br />
käyttävien palvelujen kustannuskehitykseen.<br />
Omistamisen<br />
tarkoituksenmukaisuutta<br />
on arvioitava jatkuvasti toimintaympäristön<br />
muuttuessa.<br />
Omistajapolitiikan perusteena<br />
on laadukkaiden ja edullisten<br />
palvelujen tuottamisedellytysten<br />
luominen ja sen rinnalla<br />
riittävän tuoton saaminen kaupungin<br />
pääomasijoitukselle.<br />
Omistaminen voi olla luonteeltaan<br />
myös strategista omistamista<br />
siten, että se kohdistuu<br />
omaisuuslajeihin tai kohteisiin,<br />
joista saadaan taloudellista tai<br />
toiminnallista tuottoa pitkällä<br />
aikavälillä. Samalla olisi syytä<br />
myös pohtia omistajuuden<br />
ja omaisuuden käytön uudistamisen<br />
edellytyksiä ja muotoja<br />
koko kaupunkiyhdyskunnan<br />
resurssien käytön tehostamisen<br />
ja erityisesti vaihtoehtoiskustannusten<br />
kannalta.<br />
Tehokkuutta<br />
omaisuuden hallintaan<br />
Kuntien rakennusomaisuus toimii<br />
yleensä palvelutuotannon<br />
tukena. Uudenlaiset omistusjärjestelyt<br />
– vuokraus, leasing,<br />
kumppanuus ja elinkaarimallit<br />
– voivat tulla perustelluiksi<br />
tilanteissa, joissa kunta ei voi<br />
Kuvio 1. Kuntien tekninen sektori omistuksen näkökulmasta<br />
■ Kuntainfran kehittämisen foorumi<br />
KEHTO on suurten ja keskisuurten<br />
kaupunkien teknisen<br />
sektorin vastuuviranhaltijoiden<br />
vuonna 2008 muodostama toimialan<br />
kehittämisyhteisö.<br />
Foorumin ensimmäinen hanke<br />
on 18 kaupungin ja Tekesin<br />
rahoittama kuntien perusrakenteiden<br />
innovatiivista kehittämistä<br />
tukeva KUPERA, joka<br />
käynnistyi syksyllä 2009. Hankkeen<br />
tutkimusosuuden toteuttavat<br />
yhteistyössä Aalto-yliopiston<br />
Teknillisen korkeakoulun<br />
BIT-tutkimuskeskus ja Tampereen<br />
yliopiston yhdyskuntatieteiden<br />
laitos.<br />
hyödyntää erityisasemaansa omistajana<br />
esimerkiksi ”kriittisen massan”<br />
puuttumisen tai omaisuuden<br />
ylläpito- ja hallintaongelmien<br />
vuoksi. Toimitilakannan yksityistäminen<br />
tai toimintojen ulkoistaminen<br />
on tällöin yksi realistinen<br />
vaihtoehto.<br />
Tosin yksityisen sektorin toimi-<br />
Maapohja, tontit<br />
Liiikenneväylät<br />
Ympäristörakenteet<br />
Laitokset<br />
Johtoverkostot<br />
Laitokset<br />
Kalustot<br />
Asunnot ja toimitilat<br />
Erityistoimintojen rakenteet<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
49
joiden tuottotavoitteet ovat suuremmat<br />
kuin kuntien maksaman<br />
Aineelliset hyödykkeet, /asukas<br />
vieraan pääoman hinta, joten yksistään<br />
rahoitusnäkökulmasta täl-<br />
Manner-Suomi<br />
Espoo<br />
laiset ratkaisut eivät ole perusteltuja.<br />
Lähtökohtana tulee olla<br />
Helsinki<br />
Vantaa<br />
mahdollisuus toiminnan tehostamiseen<br />
tai kehityspotentiaalin<br />
Hämeenlinna<br />
Joensuu<br />
hyödyntämiseen.<br />
Jyväskylä<br />
Osa kaupunkien omistuksista<br />
Kouvola<br />
liittyy suuria investointeja edellyttävään<br />
ja maksutuloja tuottavaan<br />
Kuopio<br />
palvelutoimintaan, jolloin kunnan<br />
on perusteltua saada tuottoa sijoittamalleen<br />
pääomalle. Esimerkkejä<br />
näistä ovat vesi- ja viemärilaitokset<br />
ja sähkölaitokset. Lähinnä<br />
Britannian 1980-luvulla aloittaman<br />
yksityistämisaallon vaikutukset<br />
ovat näkyneet myös Suomessa<br />
juuri näillä toimialoilla.<br />
Varsinkin sähkölaitosten myynti<br />
Lahti<br />
Mikkeli<br />
Oulu<br />
Pori<br />
Rauma<br />
Rovaniemi<br />
Seinäjoki<br />
Tampere<br />
Turku<br />
Vaasa<br />
on jo vuosia ollut vilkkaan keskustelun<br />
kohteena (esim. ruotsalaisen<br />
Vattenfallin yritysostot Suomessa<br />
0 5000<br />
Maa- ja vesialueet<br />
10000 15000<br />
Rakennukset<br />
20000<br />
1990-luvun puolivälistä lähtien:<br />
Lapuan Sähkö, Hämeen Sähkö,<br />
Kiinteät rakenteet ja laitteet Koneet, kalustot ja muut<br />
Revon Sähkö jne.). Tällaisessa ti- Kuvio 2. Aineellinen omaisuus konsernitaseiden mukaan 2008<br />
Lähde: Tilastokeskus, Kuntien ja kuntayhtymien talous- ja toimintatilasto 2008<br />
Mestariksi<br />
liikuntapaikalle<br />
LIIKUNTAPAIKKAMESTARIN<br />
ERIKOISAMMATTITUTKINTO, 30 ov<br />
Oletko kiinnostunut toimimaan esimiehenä liikuntapaikoilla<br />
Opiskelemalla liikuntapaikkamestariksi saat<br />
tiedolliset ja taidolliset valmiudet vastata liikuntapaikkojen<br />
kunnossapidosta sekä niiden<br />
huolto- ja valvonta-tehtävistä.<br />
Koulutus toteutetaan monimuotoisena aikuiskoulutuksena<br />
alkaen elokuussa 2011. Koulutus tapahtuu<br />
Vierumäellä, Suomen johtavassa liikunta-, koulutus- ja<br />
vapaa-ajankeskuksessa. Kokonaisuuteen sisältyy<br />
opintomatka.<br />
Haku koulutukseen tapahtuu hakulomakkeella,<br />
jonka voit tulostaa netistä www.vierumaki.fi koulutusosion<br />
alta. Voit myös tilata sen Suomen Urheiluopistolta,<br />
Jaana Hallalta, puh. (03) 8424 1302 tai<br />
jaana.halla@vierumaki.fi<br />
Tutustu internetissä myös lyhytkursseihimme.<br />
www.vierumaki.fi<br />
lanteessa kunnat joutuvat miettimään<br />
johdonmukaisia yhdyskuntien<br />
kehitystä tukevia ja palvelujen<br />
kohtuuhintaista saatavuutta<br />
turvaavia omistajapoliittisia<br />
linjauksia.<br />
Elinkaarimalli<br />
omistajuusinnovaationa<br />
Kumppanuus-, yksityisrahoitusja<br />
elinkaarimallit ovat merkittävimpiä<br />
2000-luvulla Britanniasta<br />
Suomeen rantautuneita omistajuusinnovaatioita.<br />
Vuonna 2003<br />
Espoossa käyttöön otettu Kuninkaantien<br />
lukion ja Keski-Espoon<br />
uima- ja liikuntahallit kattava<br />
kokonaisuus on lajissaan<br />
Suomen ensimmäinen kiinteistöalan<br />
elinkaarihanke.<br />
Tämän ns. Kaivomestari-kiinteistön<br />
rahoitti ja omistaa SEB-<br />
Leasing Oy. Sen käyttäjäpalveluista,<br />
ylläpidosta ja peruskorjauksista<br />
vastaa projektiyhtiö<br />
Arandur Oy, jolla on kiinteistön<br />
käytöstä ja palveluista 25 vuoden<br />
sopimus Espoon kaupungin<br />
kanssa. Näin kaupungilla<br />
ei ole omistajariskiä, mutta toisaalta<br />
se maksaa korvauksen<br />
tilojen käytöstä ja palveluista<br />
vuosittaisilla laatuun sidotuilla<br />
palvelumaksuilla.<br />
Innovatiivista elinkaarihankkeissa<br />
on mm. se, että niissä otetaan<br />
huomioon kiinteistön koko<br />
elinkaari. Lisäksi se tarjoaa yhden<br />
vertailukohdan muiden vastaavanlaisten<br />
kohteiden pääoma- ja<br />
käyttökustannusten tarkastelulle.<br />
Yksityissektorin laajamittainen<br />
mukaantulo edellyttää tehokkuuden<br />
ohella sitä, että yritykset vahvistavat<br />
yhteiskuntavastuutaan<br />
niin, että niiden tehokkuushyödyt<br />
saadaan valjastettua yhteisen hyvän<br />
toteuttamiseen paikallisyhteisön<br />
kannalta mielekkäällä tavalla.<br />
Tässä kokonaisuudessa omistajuus<br />
on strateginen kontrolliin,<br />
taloudelliseen valtaan ja resurssien<br />
käyttömahdollisuuksiin liittyvä<br />
kysymys.<br />
Omistajuusinnovaatioiden<br />
suunnat<br />
Omistajuuden mielekkäitä ratkaisuja<br />
ehdollistavat arvolähtökohdat<br />
ja toisaalta paikalliset olosuhteet<br />
kaupungin toimintakyvystä markkinoiden<br />
rakenteeseen. Nämä rajoittavat<br />
usein käytännön tasolla<br />
kaupunkien toimintamahdollisuuksia<br />
merkittävästi.<br />
Nykykehityksen valossa uudistumisen<br />
mahdollisia suuntia ovat<br />
kumppanuus- ja yksityisrahoitusmallien<br />
lisääntyvä käyttö, julkisen<br />
sektorin yhteisomistajuuden<br />
muodot sekä käyttäjä- ja yhteisöpohjaisten<br />
ratkaisujen edistäminen.<br />
Esimerkiksi Skotlannissa vuoden<br />
2003 maauudistuslakiin otettu<br />
yhteisöjen maan ja kiinteistöjen<br />
hankintaoikeus (Community<br />
Buyout) antoi organisoiduille maaseudun<br />
yhteisöille tietyin edellytyksin<br />
etuosto-oikeuden myynnissä<br />
olevaan maaomaisuuteen sillä<br />
ehdolla, että näin edistetään hyvinvointia<br />
ja kestävää kehitystä<br />
paikkakunnalla. Merkittäviä yhteisöostoja<br />
on tällä perusteella tehty<br />
useilla paikkakunnilla (Assynt,<br />
Knoydart, Eigg ja Gigha).<br />
Suomessa elinkaarimallien käyttöä<br />
on jo kokeiltu ja kuntien yhteisomistuksestakin<br />
on saatu kokemuksia<br />
(esim. Kunta-asunnot<br />
Oy), mutta uudet yhteisölliset<br />
omistusratkaisut ovat jääneet toistaiseksi<br />
vaille huomiota. <br />
50 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
ALANSA YKKÖNEN<br />
2 /2010<br />
Jukka Sandelin<br />
laskeutuu Akaan<br />
vesijohtoverkoston<br />
paineenkorotusasemalle<br />
Ellen Matsenjwa<br />
arvostaa yhteistyötä<br />
Salon kanssa<br />
Mbabanen kehittämisessä.<br />
sivu 26<br />
sivulla 36<br />
Tekstari<br />
varoittaa rankkasateesta<br />
sivu 14<br />
Espoon uusin<br />
jäähalli on<br />
energiapihi sivu 20<br />
Kajaani sai vanhan<br />
teollisuusalueen<br />
kukoistamaan sivu 29<br />
Kaatopaikan<br />
remontti paransi<br />
pintavesiä sivu 38<br />
VEDET HALLINNASSA<br />
sivu 6<br />
ALANSA YKKÖNEN MYÖS<br />
2011<br />
ALANSA YKKÖNEN<br />
7 /2010<br />
Vihdin Mari Pihlaja-Kuhna:<br />
Kunta<br />
ei kykene jätevesineuvontaan<br />
paikan<br />
päällä. sivu 44<br />
Shared Space yhdistää Bostonin pysäköinninvalvonnassa<br />
uusinta hulevesiohjelmaansa<br />
Vantaa on testannut<br />
julkisen tilan kaikkien<br />
käyttöön sivu 18 teknologiaa sivu 29 vuoden verran sivu 38<br />
sivulla 36<br />
TÄMÄ LEHTI<br />
ON LUETTAVA!<br />
Lontoosta Turkuun,<br />
Kokkolasta Pietariin –<br />
pysy matkassamme<br />
myös ensi vuonna.<br />
Kahdeksan numeroa<br />
kestotilauksena vain<br />
71 euroa. Kaupan<br />
päälle Vesihuollon<br />
osto-opas 2011.<br />
Jyväskylässä katutyöt sujuvat nyt nopeammin,<br />
Tuula Smolander ja Ari Itkonen vakuuttavat<br />
LUVAT VERKOSTA<br />
sivu 6<br />
energia hankinnat ilmastonmuutos infra-it jätehuolto kiinteistöt kunnossapito<br />
liikenne ja väylät liikuntapaikat maankäytön suunnittelu maarakennus<br />
rakentaminen turvallisuus uimahallit ja kylpylät vesihuolto viheralueet ympäristö<br />
‰<br />
‰<br />
‰<br />
TILAUKSET<br />
http:// lehti.kuntatekniikka.fi<br />
asiakaspalvelu@kuntatekniikka.fi<br />
puh. (09) 771 2442<br />
Kuntatekniikan kustantaja on<br />
Suomen Kuntaliiton omistama<br />
KL-Kustannus Oy. Lehteä<br />
julkaistaan yhdessä Suomen<br />
kuntatekniikan yhdistyksen<br />
kanssa.
Neljä pohjamuodoltaan pyöreää, samankorkuista asuintaloa niveltyvät Keilaniemen korkeiden<br />
toimistorakennusten alueeseen ja luovat sille oman selkeän tunnuskuvan. Puistomainen<br />
kansi yhdistää alueen viheryhteydellä Tapiolaan.<br />
Suomen korkeimmat asuintalot Espoon Keilaniemeen<br />
● Espoon Keilaniemeen suunnitellaan<br />
neljän 27–35-kerroksisen<br />
asuintornitalon rakentamista<br />
metroaseman yhteyteen. Keilaniemi<br />
Towers -asuintornit tulevat<br />
olemaan Suomen korkeimmat<br />
asuintalot. Asuinrakennusoikeutta<br />
suunnittelualueella on<br />
80 000 kerrosneliömetriä ja toimistorakennusoikeutta<br />
9 000<br />
kerrosneliömetriä.<br />
Tornitalojen juureen tulee<br />
pysäköintilaitos, jossa on kaksi<br />
maanpällistä kerrosta ja kaksi<br />
maanalaista kerrosta. Pysäköintilaitokseen<br />
tulee myös metroliikenteen<br />
liityntäpysäköintiä.<br />
Tornitalohankkeen yhteydessä<br />
Kehä I siirretään tunneliin<br />
Keilaniemen ja Tapiolan Itärannan<br />
välillä noin 500 metrin<br />
matkalta. Kehä I:n painaminen<br />
betonitunneliin ja päällystäminen<br />
puistokannella laajentaa<br />
nykyisiä virkistysalueita ja kevyen<br />
liikenteen yhteyksiä.<br />
Asuintornitaloja koskeva<br />
asemakaavaehdotus tullee nähtäville<br />
alkuvuodesta 2011.<br />
Arkkitehtitoimisto SARC Oy<br />
Ämmässuon<br />
kaasuvoimala<br />
vuoden<br />
ilmastoteko<br />
● Energiateollisuus ry on<br />
myöntänyt HSY:n Espoon Ämmässuon<br />
kaasuvoimalalle tunnustuspalkinnon<br />
vuoden 2010<br />
ilmastotekona. Palkitun hankkeen<br />
valitsi Energiateollisuuden<br />
perustama Kestävän kehityksen<br />
foorumi ensimmäistä<br />
kertaa.<br />
Perusteluissa todetaan, että<br />
kaatopaikkakaasuja hyödyntävä<br />
kaasuvoimala on malliesimerkki<br />
kokonaisvaltaisesta jätteen<br />
energiasisällön hyödyntämisestä<br />
ja hajautetusta energiantuotannosta.<br />
Hanke vähentää<br />
hiilidioksidin ja muiden<br />
kasvihuonekaasujen päästöjä<br />
taloudellisesti kestävällä ja<br />
energiatehokkaalla tavalla.<br />
Kempeleen ekokylän kymmenen omakotitaloa saavat energiansa omasta puukaasugeneraattorista<br />
ja tuulivoimalasta.<br />
KEMPELEEN<br />
EKOKYLÄ SAI<br />
RIL-PALKINNON<br />
● Tämän vuoden RIL-palkinto on<br />
myönnetty Kempeleen ekokylähankkeelle.<br />
Kymmenen omakotitalon<br />
koealueella sähkö- ja lämpöenergia<br />
tehdään omassa CHPlaitoksessa<br />
puuhakkeesta. Myös<br />
tuulivoimaa käytetään hyväksi.<br />
Aluetta ei ole kytketty ollenkaan<br />
valtakunnan sähköverkkoon.<br />
Hankkeen tavoitteena oli uusiutuviin<br />
energialähteisiin perustuva<br />
energiaomavaraisuus, yhteisöllisyys<br />
sekä energian säästäminen.<br />
– Kempeleen ekokylä on oiva<br />
esimerkki pienen yrityksen innovatiivisuudesta<br />
sekä olemassa<br />
olevan teknologian soveltamisesta<br />
käytännönläheisesti uuteen<br />
ratkaisuun. Hajautettu energiatuotanto<br />
hyödyntäen uudistuvia<br />
energialähteitä on yksi keino<br />
rakentaa kestävää yhdyskuntaa,<br />
voittajan valinnut Tekesin pääjohtaja<br />
Veli-Pekka Saarnivaara<br />
sanoo.<br />
Alueen energia tuotetaan<br />
puuhakkeesta kaasuttamalla.<br />
Kaasu poltetaan puukaasugeneraattorissa.<br />
Sähköntuotannossa<br />
syntyy hukkalämpöä, jolla<br />
lämmitetään alueen talot ja käyttövesi<br />
ja saadaan ilmanvaihtoon<br />
tarvittava lämpöenergia.<br />
Alueelle on rakennettu lähilämpöverkko,<br />
joka on toteutettu<br />
lämpöhäviöiden välttämiseksi<br />
matalalämpöisenä. Talojen lämmitys<br />
on toteutettu vesikiertoisella<br />
lattialämmityksellä.<br />
Matalalämpöistä vettä on<br />
helppo tuottaa sähköntuotannon<br />
hukkalämmöstä. Erillistä<br />
lämmöntuotantoa ei tarvita<br />
lainkaan.<br />
Rakennuttaja ja konseptin kehittäjä<br />
on Fortel Components.<br />
Kaasuttimen ja metsähakkeen<br />
logistiikan on kehittänyt ja toimittanut<br />
CCM-Power.<br />
Toiselle sijalle väistökoulu<br />
RIL-kilpailussa jaetulle toiselle sijalle<br />
Suomen Shanghain maailmannäyttelypaviljonki<br />
Kirnun<br />
kanssa tuli Jyväskylään rakennettu<br />
Cygnaeuksen väistökoulu.<br />
Jyväskylän Tilapalvelun 2009<br />
rakennuttama koulu toimii mm.<br />
peruskorjattavien koulujen tila-<br />
52 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
Kemin Ajoksen tuulipuistossa on kymmenen 3 MW:n tuuliturbiinia,<br />
joiden napakorkeus on 88 m ja roottorin halkaisija 100 m.<br />
Raahen satamaan<br />
3 MW:n tuulivoimala<br />
● Raahen satamaan nousee ensi<br />
keväänä uuden sukupolven tuulivoimala.<br />
Winwind Oy ja viihdetaiteilija<br />
Jari Sillanpään omistama<br />
EverGreen Investment Oy ovat tehneet<br />
sopimuksen WinWinD 3 -tuoteperheen<br />
turbiinin toimittamisesta<br />
ja testaamisesta. Nimellisteholtaan<br />
3 MW:n turbiinin napakorkeus on<br />
90 metriä ja roottorin halkaisija on<br />
Cygnaeuksen koulu sijaitsee Jyväskylän<br />
keskustassa.<br />
päisenä väistötilana. Elementtirakenteisen<br />
osan kustannukset olivat<br />
noin 1,5 milj. euroa.<br />
Vanhasta koulurakennuksesta<br />
pystyttiin hyödyntämään perustukset,<br />
runkorakenteet ja vesikatto.<br />
Vanhojen rakenteiden lisäksi voitiin<br />
käyttää olemassa olevaa IV-tekniikkaa<br />
sekä vesi-, viemäri- ja kaukolämpöliittymiä.<br />
PAROC print -elementtiratkaisulla<br />
saavutettiin rakenteiden<br />
hyvä lämmöneristävyys.<br />
Elementtirakenteinen koulu toteuttiin<br />
vanhan rungon mukaisesti<br />
kaksikerroksisena ja paloluokan P1<br />
täyttävänä rakennuksena.<br />
109 metriä. Sen testaaminen alkaa<br />
kesäkuussa 2011.<br />
– Hanke tukee hienosti Raahen<br />
kaupungin strategiaa nousta<br />
Suomen tuulivoimapääkaupungiksi,<br />
Raahen kaupunginjohtaja Kari<br />
Karjalainen sanoo.<br />
Eurooppalainen<br />
geoportaali<br />
verkossa<br />
● OneGeology-Europe on ensimmäinen<br />
digitaalisessa muodossa<br />
oleva monikielinen Euroopan geologinen<br />
karttapalvelu internetissä<br />
– myös suomeksi. Uusi geoportaali<br />
antaa uudenlaista tukea luonnonkatastrofien<br />
ennaltaehkäisemiseen,<br />
tutkimusten hakemiseen ja terveysriskien<br />
tunnistamiseen Euroopan<br />
tasolla.<br />
Euroopan komissio on rahoittanut<br />
2008 alkanutta projektia<br />
2,6 milj. eurolla. Projektin tuloksena<br />
geologiset karttatiedot ovat vapaasti<br />
kaikkien käytettävissä.<br />
http://onegeology-europe.brgm.fr/<br />
geoportal/viewer.jsp<br />
VESIMITTARIT<br />
PAKOLLISIKSI<br />
● Huoneistokohtaiset vesimittarit<br />
tulevat pakollisiksi ensi vuoden<br />
alusta uudisrakennuksissa, joissa<br />
on enemmän kuin yksi huoneisto.<br />
Asuinhuoneistojen lisäksi mittarit<br />
on asennettava toimisto- ja liikekiinteistöihin.<br />
Pelkästään asuinrakennuksissa<br />
käyttöveden lämmitykseen kuluva<br />
energia on Suomen kokonaisenergian<br />
käytöstä noin viisi prosenttia.<br />
Vesimittarit säädettäneen myöhemmin<br />
pakolliseksi myös korjausrakentamisessa<br />
laajojen putkiremonttien<br />
yhteydessä.<br />
Winwind Oy<br />
Kirkkonummella kokeillaan<br />
uutta maankäytön suunnittelumallia<br />
SUOMEN SUURIN<br />
SATAMA ALOITTAA<br />
TOUKOKUUSSA<br />
● Kotkan ja Haminan satamat<br />
yhdistyvät. Kaupunkien valtuustot<br />
hyväksyivät sulautumissuunnitelman<br />
8.11. HaminaKotka Satama<br />
Oy aloittaa toimintansa toukokuussa<br />
2011. Se tulee olemaan<br />
15–16 miljoonan tonnin vuosiliikenteellään<br />
Suomen ylivoimaisesti<br />
suurin satama. Uudesta satamasta<br />
Kotkan kaupunki omistaa 60<br />
prosenttia ja Haminan kaupunki<br />
40 prosenttia.<br />
Kotkan Satama Oy:n toimitusjohtaja<br />
ja tulevan satamayhtiön<br />
johtoon nouseva Kimmo Naski<br />
muistuttaa, että yhdistymisellä turvataan<br />
Kymenlaakson reitin kilpailukyky<br />
ja satamatoiminta pitkälle<br />
tulevaisuuteen.<br />
– Suurinvestoinnit siirtyvät huomattavasti,<br />
mikä helpottaa satamien<br />
ja niiden omistajien taloutta ja<br />
● Kirkkonummella sijaitsevan<br />
Sundsberg-Sarvvikin alueen suurimmat<br />
maanomistajat sekä Kirkkonummen<br />
kunta kehittävät maankäytön<br />
suunnittelua tulevaisuuden<br />
kestävien maankäyttöratkaisujen<br />
pohjaksi yhdessä Tekesin kanssa.<br />
Uuden toimintatavan tavoitteena<br />
on kehittää maankäytön suunnittelua<br />
avoimella vuorovaikutuksella.<br />
Apuna käytetään virtuaalista<br />
3D-mallinnusta ja luodaan uudenlainen<br />
tietovarasto kaikille osapuolille<br />
tuleviin kaavoitushankkeisiin.<br />
Mallia tullaan hyödyntämään jatkossa<br />
vastaavissa aluesuunnittelukohteissa<br />
Suomessa ja ulkomailla.<br />
Model 2020 -projektissa kehitetään<br />
mallipohjainen työskentelyalusta,<br />
johon ensimmäisessä vaiheessa<br />
syötetään tietoa alueen fyysisistä<br />
ominaisuuksista ja suunnittelun<br />
reunaehdoista. Kun työ etenee,<br />
malliin kytketään hankkeen myötä<br />
syntyvää tutkimus- ja suunnittelutietoa<br />
mm. joukkoliikenteen ratkaisuvaihtoehdoista,<br />
kaupallisten<br />
ja julkisten palveluiden sijoittumisesta<br />
sekä asukkaiden asumiseen<br />
liittyvistä toiveista.<br />
Model 2020 -projektin pilottialueena on noin 500 hehtaarin<br />
Sundsberg-Sarvvikin alue, joka on Kirkkonummen kunnan yleiskaavassa<br />
osoitettu asumiseen, keskustatoimintoihin ja toimitilarakentamiseen.<br />
Se sisältää myös merkittäviä virkistysalueita.<br />
säästää ympäristöä. Uuden HaminaKotkan<br />
sataman rooli Suomenlahden<br />
ja Itämeren alueella<br />
sekä Venäjän liikenteessä Helsinki-Pietari-kehityskäytävällä<br />
vahvistuu,<br />
Naski sanoo.<br />
Itämerellä HaminaKotkan kokonaisliikenne<br />
lähentelee sijalukua<br />
15, konttiliikenteessä satama<br />
on Itämeren kolmanneksi<br />
suurin.<br />
Kokonaisliikenne-ennuste<br />
HaminaKotkan ja Helsingin<br />
satamissa 2010<br />
Milj. tonnia<br />
HaminaKotka<br />
Helsinki<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
53
Pistetalot hyödyntävät ympäröivää rakennettua ympäristöä ja suurmaisemaan avautuvia<br />
näkymiä. Alvar Aallon suunnitteleman Casa Laurenin asemaa kaupunkikuvassa on raadin<br />
mukaan kunnioitettu hienovaraisesti.<br />
Pysäköintiluola<br />
Ouluun<br />
● Ouluun rakennetaan pysäköintiluola.<br />
Kaupunginvaltuusto<br />
päätti rakentamisesta 8.11. äänin<br />
40–27. Pysäköintihalli sijoitetaan<br />
keskustan alle rakennettaviin<br />
kalliotiloihin. Rakentamisen<br />
on määrä alkaa 2012. Rakentamiskustannukset<br />
ovat lähes<br />
60 miljoonaa euroa, ja niistä<br />
vastaa Oulun kaupungin omistama<br />
Oulun Pysäköinti Oy.<br />
Ympäristölupa<br />
Ekokemin toiselle<br />
voimalalle<br />
● Etelä-Suomen aluehallintovirasto<br />
on 25.11. myöntänyt Ekokemin<br />
toiselle voimalalle ympäristöluvan.<br />
Ekokem aloittaa noin<br />
60 milj. euron rakennushankkeen<br />
välittömästi.<br />
Hanke kolminkertaistaa Ekokemin<br />
sähköntuotannon 115<br />
gigawattituntiin ja lisää kaukolämmön<br />
tuotantoa neljänneksellä<br />
noin 500 gigawattituntiin.<br />
Voimalan valmistuttua 2012 lopulla<br />
lähes kaikki Hyvinkään ja<br />
Riihimäen kaukolämpö tuotetaan<br />
jäteperäisellä energialla.<br />
EKK sai uuden<br />
puheenjohtajan<br />
Kotkasta<br />
● Elävä kaupunkikeskusta yhdistyksen<br />
uudeksi puheenjohtajaksi<br />
on valittu Henry Lindelöf.<br />
Kotkan kaupunginjohtajana<br />
vuodesta 2002 toiminut<br />
NOSTETTA<br />
JYVÄSKYLÄÄN<br />
● Jyväskylän Hämeenkadun<br />
alueen arkkitehtikutsukilpailun<br />
on voittanut Verstas Arkkitehdit<br />
Oy:n ehdotus ”Noste”. Voittanut<br />
ehdotus todettiin korttelirakenteeltaan<br />
ja rakennustyypeiltään<br />
monipuoliseksi. Asuin- ja<br />
toimitilakorttelien käsittely omina<br />
kokonaisuuksina on kaupunkikuvan<br />
ja vaiheittain toteuttamisen<br />
kannalta onnistunut ratkaisu.<br />
Hannikaisenkadun ja Vapaudenkadun<br />
väliin jäävä kiilamainen<br />
kilpailualue sijaitsee Jyväskylän<br />
historiallisen ruutukaavaalueen<br />
reunalla, ja sillä on erityinen<br />
kaupunkikuvallinen merkitys<br />
lähestyttäessä Jyväskylän<br />
keskustaa lounaasta sisääntuloväylää<br />
pitkin.<br />
Lindelöf (s. 1953) on koulutukseltaan<br />
hallintotieteen maisteri.<br />
Kotkaan hän siirtyi Loviisan<br />
kaupunginjohtajan tehtävistä.<br />
Energiatodistukset<br />
myös<br />
yleisötiloihin<br />
● Rakennusten energiatodistukset<br />
on pantava esille myös viranomaisten<br />
yleisöpalvelutiloissa.<br />
Hallitus esittää, että lakia rakennuksen<br />
energiatodistuksesta<br />
muutettaisiin siten, että todistus<br />
on oltava nähtävillä yli 1 000<br />
neliön tiloissa, joissa viranomainen<br />
tarjoaa julkisia palveluita.<br />
Lainmuutos on tarkoitettu tulemaan<br />
voimaan maaliskuun alusta.<br />
Todistusten on oltava nähtävillä<br />
viimeistään 1.3.2012.<br />
Verstas Arkkitehdit Oy<br />
Tapiolan<br />
pääkonttori vuoden<br />
teräsrakenne<br />
● Vuoden 2010 teräsrakenne on<br />
Tapiola-ryhmän uusi pääkonttori<br />
Espoon Tapiolassa. Palkintolautakunnan<br />
mukaan rakennuksessa on<br />
onnistuneesti käytetty hyväksi teräksen<br />
ominaisuuksia muuntojoustavan,<br />
tehokkaan sekä viihtyisän ja<br />
tilallisesti vaikuttavan toimistokokonaisuuden<br />
synnyttämisessä.<br />
Länsiväylän varrella sijaitseva rakennus<br />
jatkaa Tapiolan arvostettua<br />
rakentamisperinnettä. Kuusikerroksinen<br />
pääkonttorivolyymi on taitavasti<br />
sovitettu puutarhakaupungin<br />
mittakaavaan jakamalla rakennusmassa<br />
kuuteen osaan sisäpihojen ja<br />
rakennuksen polveilujen avulla.<br />
Tapiolan pääkonttorin pääsisäänkäyntiä<br />
hallitsee kolmen<br />
Corten-teräksisen pilarin kannattama<br />
katos ja siitä ripustettu<br />
rakennuksen korkuinen teräslasiseinä.<br />
Anders Portman<br />
PELASTUSLAKI<br />
UUDISTUU<br />
● Pelastustoimintaa, onnettomuuksien<br />
ehkäisyä ja väestönsuojelua<br />
sääntelevä pelastuslaki<br />
on tarkoitus uudistaa kokonaan.<br />
Uudessa pelastuslaissa<br />
mm. määriteltäisiin nykyistä<br />
selkeämmin jokaisen ihmisen ja<br />
yhteisön velvoitteet turvallisuuden<br />
ylläpitämisessä ja eri tahojen<br />
vastuut pelastustoimen tehtävien<br />
hoitamisessa.<br />
Lain on tarkoitus tulla voimaan<br />
mahdollisimman pian sen<br />
jälkeen, kun se on vahvistettu<br />
keväällä 2011.<br />
Hallituksen 18.11. antamassa<br />
pelastuslakiesityksessä on<br />
useita varautumis- ja toimintavelvoitteita,<br />
joiden noudattamista<br />
valvoisi pelastuslaitos.Pelastuslaitos<br />
valvoisi myös rakennusten<br />
ja muiden kohteiden turvallisuuteen<br />
liittyvien velvoitteiden<br />
noudattamista.<br />
Tarkastettavia kohteita ei<br />
enää määriteltäisi laissa, vaan<br />
pelastuslaitos määrittelisi ne paikallisen<br />
riskiarvion perusteella.<br />
Uuteen pelastuslakiin esitetään<br />
sisällytettäväksi erityiset<br />
hoitolaitosten sekä palvelu- ja<br />
tukiasumisen poistumisturvallisuusvaatimukset.<br />
Väestönsuojiin<br />
lievennyksiä<br />
Lakiesityksen mukaan väestönsuoja<br />
tulisi jatkossa rakentaa<br />
kaikkiin rakennuksiin, joiden<br />
kerrosala on yli 1 200 neliömetriä.<br />
Teollisuus-, tuotanto-, varasto-<br />
ja kokoontumisrakennuksissa<br />
väestönsuojan rakentamisvelvollisuuden<br />
aiheuttava raja nousisi<br />
1 500 neliömetriin.<br />
Peruskorjauksen yhteydessä<br />
tehtävästä uuden väestönsuojan<br />
rakentamisvelvoitteesta luovuttaisiin.<br />
Sen tilalle tulisi väestönsuojan<br />
kunnostamisvelvollisuus<br />
muutos- ja korjaustyön yhteydessä.<br />
Myös yleisten väestönsuojien<br />
rakentamisvelvoitteesta<br />
luovuttaisiin.<br />
Muutokset pienentäisivät väestönsuojien<br />
rakentamisen kustannuksia<br />
arviolta 21 miljoonaa<br />
euroa vuodessa.<br />
www.intermin.fi/suomi/pelastuslaki<br />
54 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
Luukku-talo saa energiansa auringosta. Yli 75 prosenttia rakennusmateriaaleista<br />
on uusiutuvia.<br />
● Vuoden 2010 puupalkinnon on<br />
saanut Aalto-yliopiston nollaenergiatalo<br />
Luukku. Talo sisältää innovatiivisia<br />
ratkaisuja muun muassa<br />
runkorakenteissa, eristeissä, sisäverhouksissa<br />
osana sisäilman ja<br />
kosteustekniikan hallintaa, lasin<br />
ja puun liitoksissa sekä talotekniikassa.<br />
Talon ympäristövaikutuksia on<br />
tarkasteltu sen koko elinkaaren<br />
ajan mukaan lukien rakennustuotteiden<br />
valmistus. Yli 75 prosenttia<br />
talon rakennusmateriaaleista on<br />
uusiutuvia. Talon tarvitsema energia<br />
tuotetaan aurinkoenergialla.<br />
Anturit mahdollistavat sen toimivuuden<br />
seurannan.<br />
Palkintolautakunnan mukaan<br />
talo on äärimmäisen kompaktisti,<br />
mutta silti toimivasti mitoitettu. Ikkunoiden<br />
koossa ja suuntaamisessa<br />
on haettu luonnonvalon ja energiatehokkuuden<br />
välistä optimia.<br />
Jyväskylässä sijaitseva Kuokkalan kirkko on kaunis lisäys suomalaiseen<br />
puuarkkitehtuuriin.<br />
PUUPALKINTO NOLLAENERGIATALOLLE, KIRKOLLE KUNNIAMAININTA<br />
Luukku-talon suunnittelusta ja<br />
toteutuksesta on vastannut Aalto<br />
yliopiston Luukku-team, arkkitehtisuunnittelijana<br />
Ulla Prami ja<br />
Wood Program-työryhmä. Talon<br />
päärahoittaja on Sitra.<br />
Kunniamaininta<br />
Kuokkalan kirkolle<br />
Vuoden 2010 puupalkintolautakunnan<br />
kunniamaininnan sai Kuokkalan<br />
kirkko Jyväskylässä. Kirkko<br />
on kaunis lisäys suomalaiseen puuarkkitehtuuriin.<br />
Suomeen on viime<br />
vuosina rakennettu useita puurakenteisia<br />
kirkkoja, ja esimerkin toivoisi<br />
tarttuvan myös muihin julkisiin<br />
rakennuttajiin.<br />
Kuokkalan kirkon arkkitehtisuunnittelusta<br />
ovat vastanneet arkkitehdit<br />
Anssi Lassila, Teemu Hirvilammi<br />
ja Jani Jansson. Rakennuttaja<br />
on Jyväskylän seurakunta.<br />
RIKKIHAPPOTEHDAS<br />
LÄMMITTÄÄ HARJAVALTAA<br />
Boliden AB<br />
Harjavallan tehdas tuottaa 210 000 tonnia kuparia<br />
vuodessa. Suurin osa valetaan kuparianodeiksi.<br />
Poistokaasujen sisältämä rikki otetaan talteen ja<br />
valmistetaan rikkituotteiksi.<br />
● Boliden Harjavalta Oy<br />
käyttää Alfa Lavalin levylämmönvaihtimia<br />
rikkihappotehtaan<br />
tuottaman<br />
lauhdelämmön siirrossa<br />
Harjavallan kaupungin<br />
kaukolämpöverkkoon.<br />
Talvisin noin kaksi kolmasosaa<br />
kaukolämpöverkon<br />
lämmitystarpeesta katetaan<br />
Bolidenin lauhdelämmöllä.<br />
Aiemmin rikkihapon<br />
valmistusprosessista vapautuva<br />
lämpöenergia<br />
siirrettiin kokonaisuudessaan<br />
lauhdeveteen. Nyt<br />
osa tästä lämmöstä johdetaan<br />
kaukolämpöverkkoon.<br />
Tässä auttavat Alfa<br />
Lavalin haponkestävät levylämmönvaihtimet.<br />
– Osa tehtaan tuottamasta<br />
lämpöenergiasta,<br />
10 MW, käytetään tehtaan<br />
omiin prosesseihin.<br />
Toiset 10 MW myydään<br />
kaukolämpöverkkoon.<br />
Jos tämä 20 MW energiaa<br />
tuotettaisiin öljyllä, se tulisi<br />
maksamaan meille noin 6,5<br />
miljoonaa euroa ja hiilidioksidia<br />
syntyisi prosessissa<br />
20 000 tonnia, tuotantopäällikkö<br />
Jyrki Makkonen<br />
Boliden Harjavalta Oy:stä<br />
sanoo.<br />
Boliden Harjavalta Oy<br />
on Pohjoismaiden suurin<br />
rikkihappotehdas. Investoinnin<br />
myötä tehtaan hiilidioksidipäästöt<br />
ovat vähentyneet.<br />
www. alfalaval.com<br />
Ilkivaltaa<br />
kestävä valaisin<br />
● Voila on uusi iskunkestävä<br />
vandal-safe -valaisin ulko-<br />
ja sisäkäyttöön. Rungon<br />
halkaisija on 340 mm.<br />
Tehokkaan ja luotettavan<br />
valaistuksen takaa Cree®:n<br />
ledit. Voilassa on 9 tai 12<br />
powlediä (1,2W tai 1,5W).<br />
Valotehokkuusarvo on 78<br />
lumen/W ja lämpötilan keskiarvo<br />
3 800°K.<br />
Vandal-safe valaisimia<br />
voi ketjuttaa. Sensor-malleissa<br />
on sisäänrakennettu<br />
liiketunnistin ja hämäräkytkin.<br />
Ne toimivat luotettavasti<br />
myös talvella, koska<br />
ledien syttymisaika on lyhyt.<br />
www.malux.fi<br />
Kierrätyslasista<br />
eristettä<br />
● Uusioaines Oy aloittaa<br />
vuoden vaihteessa vaahtolasin<br />
valmistuksen Forssassa.<br />
Vaahtolasin käyttökohteita<br />
on sekä tie- että<br />
Vaahtolasin raekoko<br />
on alkuvaiheessa 0–60<br />
mm. Ensi kevään aikana<br />
markkinoille tulee myös<br />
muita raekokoja.<br />
talorakentamisessa. Vaahtolasi<br />
toimii myös kapillaarikatkona.<br />
Keveytensä (alle 200<br />
kg/m³) ansiosta vaahtolasia<br />
on helppo käsitellä ja<br />
työstää. Vaahtolasi valmistetaan<br />
98-prosenttisesti<br />
kierrätyslasista.<br />
Vaahtolasi on hyvä routaeriste,<br />
joka vähentää teiden<br />
korjauskustannuksia.<br />
Se tekee ohuemmat rakenteet<br />
mahdollisiksi ja<br />
vähentää massanvaihtoja<br />
nopeuttaen rakentamista.<br />
Suomen ensimmäinen<br />
vaahtolasirakenteella<br />
toteutettu katu<br />
tehtiin Kangasalla<br />
2009.<br />
Kevättalvella<br />
routapiste meni<br />
vaahtolasirakenteessa<br />
vain<br />
0,6 metriin syvyyteen,<br />
kun<br />
taas murskerakenteessa<br />
se meni 1,6 metrin<br />
syvyyteen.<br />
www.uusioaines.com<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
55
Espoon kaupunki<br />
<br />
<br />
<br />
ström <br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Mauri Suuperkon<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
FCG <strong>Fi</strong>nnish<br />
Consulting<br />
Group Oy<br />
Juha<br />
Vesterberg<br />
<br />
<br />
Petri Poikonen<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Airix Ympäristö Oy<br />
Marjut Lund<br />
<br />
<br />
<br />
Kai Saralehto<br />
<br />
<br />
Elina Marjakangas<br />
<br />
<br />
<br />
Jukka<br />
Jokihaara<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Nina Leino<br />
<br />
<br />
<br />
Vaasan kaupunki<br />
<br />
<br />
<br />
Tomas Häyry<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Piia Alho<br />
<br />
<br />
Ramboll<br />
<strong>Fi</strong>nland Oy<br />
Katrina Harjuhahto-Madetoja<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Liisa<br />
Kivekäs <br />
<br />
<br />
<br />
Martta Raudaskoski<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Tomi Teuho<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Maritta Heinilä<br />
<br />
Esko Takamaa<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Lotta Bjur-<br />
Ricardo Farinha<br />
<br />
<br />
<br />
Ansioituneita<br />
toimijoita<br />
pelastusalalla<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Piia<br />
Vähäsalo<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Piia Vähäsalo<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Camilla Österlund<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Cecilia Österlundin<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
DI Jaana Hakola<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Heli<br />
Kansanniva<br />
<br />
<br />
<br />
56<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
Tapahtumakalenteriin on poimittu kuntatekniikan sekä sitä<br />
lähellä olevien alojen messuja, seminaareja ja tapahtumia<br />
vuonna 2011 niin kotimaasta kuin ulkomailtakin.<br />
Marinetek Group<br />
FM Juha Keränen on<br />
nimitetty tutkimuskemistiksi<br />
Epäorgaaniselle osastolle<br />
Lahteen.<br />
DI Outi Kettunen on<br />
nimitetty projektipäälliköksi<br />
Helsingin Geosuunnittelu-yksikössä.<br />
Ins. AMK Petteri Laamanen<br />
on nimitetty<br />
suunnittelijaksi Maankäyttö-yksikköön<br />
Tampereelle.<br />
DI Piia Sassi-Päkkilä<br />
on nimitetty projektipäälliköksi<br />
Vesi ja ympäristö<br />
-toimialalle toimipaikkanaan<br />
Oulu.<br />
Insinööri Ville Leisti on<br />
nimitetty tekniseksi johtajaksi.<br />
Marinetek <strong>Fi</strong>nlandin toimitusjohtaja<br />
Kari Suonsilta<br />
on nimitetty konsernin<br />
myyntijohtajaksi.<br />
Diplomi-insinööri Valtteri<br />
Vauramo on nimitetty<br />
suunnittelujohtajaksi.<br />
Ph.D. Jukka Saarikko<br />
on nimitetty kehitysjohtajaksi.<br />
Liikennevirasto<br />
Liikenneviraston 1.1.2011<br />
aloittavan uudistuneen<br />
organisaation johdon toimialajohtajat<br />
ovat seuraavat:<br />
2011<br />
Rakennuttajapäivät 2011<br />
20.–21.1.2011 Hämeenlinna<br />
www.kiinko.fi<br />
Paikallisen turvallisuussuunnittelun<br />
valtakunnallinen seminaari<br />
25.–26.1.2011 Jyväskylä<br />
www.pelastustoimi.fi/aihe/tapahtumat<br />
Kunnan jätehuollon<br />
perusteet<br />
26.1.2011 Helsinki<br />
www.fcg.fi<br />
Uimahalli- ja kylpyläpäivät<br />
2.–4.2.2011 m/s Mariella<br />
www.ukty.fi<br />
Paikkatietoseminaari<br />
8.–9.2.2011 Helsinki<br />
www.kunnat.net/tapahtumat<br />
Viherpäivät ja<br />
Vihertekniikka<br />
8.–9.2.2011 Tampere<br />
www.vyl.fi<br />
Kunnan jätehuoltomääräykset<br />
15.2.2011 Helsinki<br />
www.fcg.fi<br />
Uusi jätelaki<br />
16.2.2011 Helsinki<br />
www.fcg.fi<br />
Kiinteistöinsinöörien<br />
ja geodeettien<br />
neuvottelupäivät<br />
17.–18.2.2011 Kuopio<br />
www.fcg.fi<br />
VETO – Vesihuollon<br />
johtaminen ja<br />
kehittäminen<br />
28.4.2011–16.3.2012 (7x2 pv)<br />
Tampere<br />
www.tut.fi/edutech<br />
WASSER BERLIN<br />
INTERNATIONAL<br />
2.–5.5.2011 Berliini<br />
www.wasser-berlin.de<br />
Yhdyskuntatekniikka<br />
YT11-näyttely<br />
18.–20.5.2011 Turku<br />
www.yhdyskuntatekniikka.fi<br />
Kuntatekniikan päivät<br />
19.–21.5.2010 Turku<br />
www.kuntatekniikka.fi<br />
Stone+tec<br />
22.–25.6.2011, Nürnberg<br />
www.stone-tec.com<br />
Osakeyhtiö- ja<br />
liikelaitoskonferenssit<br />
25.–27.5.2011 Helsinki-Tukholma-<br />
Helsinki<br />
www.fcg.fi<br />
Loma-asuntomessut<br />
27.6.–10.7.2011, Mäntyharju<br />
www.asuntomessut.fi<br />
Asuntomessut<br />
15.7.–14.8.2011, Kokkola<br />
www.asuntomessut.fi<br />
Kuntamarkkinat<br />
14–15.9.2011, Helsinki<br />
www.kuntamarkkinat.fi<br />
tapahtumakalenteri<br />
FM Jaakko Valkonen<br />
on nimitetty analystiksi<br />
Ramboll Management<br />
Consulting <strong>Fi</strong>nlandiin.<br />
Energiakolmio Oy<br />
DI Terhi Harjulehto on<br />
aloittanut energia-asiantuntijana<br />
energiatehokkuusryhmässä.<br />
MBA Mikko Askolin<br />
on nimitetty energianhankinnan<br />
palveluihin salkunhoitajaksi.<br />
Liikennejärjestelmätoimiala:<br />
ylijohtaja Anne<br />
Herneoja<br />
Kunnossapito-toimiala:<br />
ylijohtaja Raimo Tapio<br />
Investointi-toimiala:<br />
ylijohtaja Kari Ruohonen<br />
Liikenteenhallintatoimiala:<br />
ylijohtaja Tiina<br />
Tuurnala<br />
Hallinto-toimiala:<br />
hallintojohtaja Hannu<br />
Mäkikangas<br />
www.liikennevirasto.fi<br />
Rakentamisen<br />
sopimusoikeus ja<br />
sopimusjohtaminen<br />
22.–24.3.2011 Vantaa<br />
www.kiinko.fi<br />
Sportec 2011<br />
24.–25.3.2011 Tampere<br />
www.sportec.fi<br />
Jäähallipäivät<br />
19.–21.4.2011 Helsinki-<br />
Tukholma-Helsinki<br />
www.finhockey.fi/palvelut/<br />
jaahallipaivat<br />
<strong>Fi</strong>nnSec 2011<br />
4.–6.10.2011 Helsinki<br />
World Sustainable<br />
Building Conference<br />
18.–21.10.2011 Helsinki<br />
www.sb11.org<br />
UrbanTec<br />
24.–27.10.2011 Köln<br />
www.urbantec.de<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010 57
sivulla 36<br />
sivulla 36<br />
KUNTA-<br />
TEKNIIKKA<br />
JOENSUUSSA<br />
3.–5.6.<br />
sivulla 36<br />
Lännen Alituspalvelu Oy<br />
Vaakaporauksen vahva ammattilainen 20 vuoden kokemuksella<br />
www.lannenalitus.com<br />
Työntöporausta American Augers 72-1200NG<br />
koneella, DN1600 asennus.<br />
Pöyry <strong>Fi</strong>nland Oy<br />
Puh. 010 3311<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
ALANSA YKKÖNEN<br />
Paikkatieto paljastaa,<br />
mihin paloasema<br />
rakennetaan sivu 13<br />
Vaalivoittajan valaistus<br />
pistettiin uusiksi<br />
Joensuussa sivu 20<br />
Orgaaninen puuarkkitehtuuri<br />
ihastutti<br />
Unkarissa SKTY-sivu 28<br />
USA:n vesihuollossa<br />
niukentuvien vesivarojen<br />
hallinta on haaste sivu 44<br />
ALITUSPORAUKSET<br />
kaikilla menetelmillä<br />
kaikki halkaisijat Ø 50 – 2300 mm<br />
kaikkiin maalajeihin savesta kallioon<br />
asennuspituudet jopa 1000 m<br />
Honkapuistontie 95, 28430 Pori<br />
puh. 02 538 3655, gsm 0400 593 928<br />
email: lannenalitus@lannenalitus.com<br />
Tarjoamme laaja-alaista palvelua kaikissa rakennettuun<br />
tai rakennettavaan ympäristöön liittyvissä<br />
tehtävissä ja toimeksiannoissa. Ratkaisuissamme<br />
otamme aina ympäristön vahvasti huomioon.<br />
8 /2010<br />
Isoissa voimaloissa<br />
eroon kivihiilestä<br />
– TEM:n Petteri<br />
Kuuva kertoo<br />
vaihtoehdot. sivu 36<br />
sivulla 36<br />
www.poyry.fi<br />
2010<br />
YHDYSKUNTATEKNIIKAN<br />
ASIANTUNTIJA<br />
Ratapihantie 11, PL 114, 00521 HELSINKI<br />
Puh. (09) 8565 3800,faksi (09) 8565 3850<br />
Lohjan toimisto, Nummentie 71 A,<br />
faksi (019) 31274<br />
www.finnmap-infra.fi<br />
Tehokasta<br />
täsmänäkyvyyttä<br />
Ilmoitus PALVELUJAsivuillamme<br />
tuo tulosta.<br />
Ota yhteys Marianne<br />
Lohilahteen, puh. 040 708 6640<br />
marianne.lohilahti@netti.fi<br />
ALANSA YKKÖNEN<br />
Kajaani purkaisi<br />
suojellun<br />
katsomon sivu 14<br />
Sairaaloiden<br />
sisäilmasto<br />
puhtaaksi sivu 18<br />
Helsinki haluaa<br />
aurinko- ja tuulienergiaa<br />
sivu 34<br />
Uusi tekniikka<br />
nitistää<br />
katupölyn sivu 40<br />
3 /2010<br />
Vesiosuuskunta on<br />
Äänekoskelle mitä<br />
tärkein kumppani,<br />
Hannu Javanainen<br />
vakuuttaa. sivu 46<br />
Iiro Jääskeläinen ja Pekka Puistosalo<br />
tahtovat Länsiradan Lohjalle sivu 6<br />
ILMASTON ASIALLA<br />
ALANSA YKKÖNEN<br />
4 /2010<br />
Lennart Erfors on<br />
seurannut<br />
Kristianstadin tietä<br />
hiilineutraaliksi jo<br />
20 vuotta. sivu 38<br />
Joensuun seudulle Kevennystä Lahti sai Teknisen toimen<br />
yhteinen yleiskaava<br />
sivu 24 lupiin sivu 46 kuriin sivu 50 parani it:llä sivu<br />
ympäristö-<br />
vuotovedet tuottavuus<br />
54<br />
Kuopion Lehtoniemen Helmi on tämän kesän<br />
ASUMISEN IHMEMAA<br />
GTK:n<br />
palveluja<br />
kunnille<br />
Geologiset tietoaineistot<br />
Maa- ja kiviainekset<br />
Pohjavesi<br />
Ympäristöselvitykset<br />
Luontomatkailu<br />
Asuntomessusivut 6–23<br />
www.gtk.fi<br />
Kari Piispanen ja Jorma Holopainen<br />
ovat tyytyväisiä YIT:n ja Mikkelin yhteisyritykseen<br />
KUMPPANUUS<br />
KANNATTAA<br />
Helsingin rinnakkaisrakentaminen<br />
on<br />
asukkaan etu sivu 25<br />
sivu 6<br />
Pyörreflotaatio Malmö puhdistaa<br />
tehostaa jäteveden liikenteen päästöjä<br />
puhdistusta sivu 40 aktiivisella betonilla sivu 48<br />
Akaan vesijohtoverkoston kunnossapidosta oli mielenkiintoinen<br />
juttu jossain Kuntatekniikan numerossa... olikohan<br />
se 3/2010 Jos muisti pettää, Kuntatekniikan lehtiarkisto<br />
paikkaa. Käytössäsi lehden <strong>pdf</strong>:t vuodesta 2006.<br />
Osoitteessa lehti.kuntatekniikka.fi > lehtiarkisto<br />
ALANSA YKKÖNEN<br />
5 /2010<br />
Vaalassa ilmastotyö<br />
on arjen pieniä<br />
tekoja, kunnanjohtaja<br />
Tytti Määttä<br />
kertoo. sivu 22<br />
Hätäkeskus siirtyy Rovaniemeltä Ouluun –<br />
Lapin pelastusjohtaja Martti Soudunsaari<br />
huolissaan palvelutason säilymisestä<br />
sivu 6<br />
KUULEEKO 112<br />
Oppaan sähköinen versio lehti.kuntatekniikka.fi<br />
Tilaa <strong>Kuntatekniikka</strong>!<br />
Tilaa Kuntatekniikan vuosikerta jatkuvana<br />
kestotilauksena 71 euroa. Saat kaupan päälle<br />
syyskuussa 2010 ilmestyneen Vesihuollon<br />
osto-oppaan.<br />
Kuntatekniikan vuosikerran määräaikaistilaus<br />
(8 numeroa) maksaa 80 euroa,<br />
irtonumero 8,50 euroa.<br />
Tilauksen ja osoitteenmuutoksen teet kätevimmin<br />
os. http://lehti.kuntatekniikka.fi<br />
asiakaspalvelu@kuntatekniikka.fi<br />
tai puh. 09 771 2442.<br />
Vesihuollon osto-opas (palveluhakemistot,<br />
vesilaitokset, uimahallit ja kylpylät) on myös<br />
osoitteessa http://lehti.kuntatekniikka.fi<br />
58 <strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010
Tarkat<br />
laitos ja kunta<br />
sääasemat,<br />
ukkostutkaimet,<br />
tuulimittarit.<br />
Y m p ä r i s t ö t e k n i i k a n<br />
a s i a n t u n t i j a p a l v e l u t<br />
pilaantuneen maaperän ja pohjaveden tutkimukset, kunnostussuunnittelu,<br />
kustannusarviot, kunnostuksen valvonta ja seurantamittaukset<br />
kulkeutumismallinnukset ja riskiarvioinnit • tulvapalvelut • sedimenttitutkimukset<br />
Lämmin<br />
Joulutervehdys!<br />
www.fcg.fi<br />
p. *(09) 5617210 www.golder.com www.golder.fi<br />
Liikuntapaikkarakentamisen konsultit<br />
Liikuntapaikkarakentamiseen keskittyvää<br />
konsultointi- ja valvontapalvelua.<br />
Hankekartoitukset ,kuntoarviot ja hankesuunnitelmat.<br />
Avustamme suunnittelun järjestämisessä, ohjauksessa ja<br />
suunnitelmien arvioimisessa.<br />
P. 040 544 3998 www.liikuntapaikkarakentaminen.fi<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
VESIHUOLTOPALVELUA<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<strong>Kuntatekniikka</strong> 8/2010<br />
59
Alan suurin seminaari- ja näyttelytapahtuma<br />
Yhdyskuntatekniikka 2011<br />
Turun Messu- ja Kongressikeskus<br />
18.–20.5.2011<br />
Koko ala yhdessä näyttelyssä.<br />
www.yhdyskuntatekniikka.fi