Puolan maaraportti - Finpro
Puolan maaraportti - Finpro
Puolan maaraportti - Finpro
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Puola<br />
31.5.2010
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 2 (26)<br />
Juha Wilén<br />
Sisällysluettelo<br />
Maaprofiili ................................................................................................................................................ 4<br />
Maa ja väestö .................................................................................................................... 4<br />
Infrastruktuuri .................................................................................................................... 4<br />
Politiikka ja hallinto ............................................................................................................ 5<br />
Talouden avaintiedot ......................................................................................................... 5<br />
Liiketoiminta ............................................................................................................................................. 6<br />
Maan vahvuudet ja heikkoudet .......................................................................................... 6<br />
Potentiaalisia toimialoja ..................................................................................................... 7<br />
Myynti ja markkinointi ........................................................................................................ 8<br />
Rahoitus ja takuut ............................................................................................................. 9<br />
Talous .................................................................................................................................................... 10<br />
Makrotalous .................................................................................................................... 10<br />
BKT ........................................................................................................................ 10<br />
Työttömyys............................................................................................................. 10<br />
Inflaatio .................................................................................................................. 11<br />
Vaihtotase .............................................................................................................. 11<br />
Talouspolitiikka................................................................................................................ 11<br />
Työvoima ........................................................................................................................ 13<br />
Ulkomaankauppa ................................................................................................................................... 13<br />
Kokonaiskauppa .............................................................................................................. 13<br />
Ulkomaankaupan rakenne ..................................................................................... 14<br />
Tärkeimmät kauppakumppanit ............................................................................... 15<br />
Kauppa Suomen kanssa ................................................................................................. 15<br />
Ulkomaiset investoinnit .................................................................................................... 17<br />
Suomalaiset investoinnit .................................................................................................. 18<br />
Maa- ja metsätalous ............................................................................................................................... 19<br />
Teollisuus ja rakentaminen .................................................................................................................... 19<br />
Kaivostoiminta ja louhinta ................................................................................................ 19<br />
Valmistusteollisuus .......................................................................................................... 20<br />
Energia ........................................................................................................................... 21<br />
Rakentaminen ................................................................................................................. 22<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 3 (26)<br />
Juha Wilén<br />
Palvelusektori ........................................................................................................................................ 23<br />
Vähittäiskauppa ............................................................................................................... 23<br />
Tukkukauppa .................................................................................................................. 23<br />
Leasing ........................................................................................................................... 23<br />
Pankkitoiminta ja pörssi ................................................................................................... 23<br />
Tapakulttuuri .......................................................................................................................................... 24<br />
Linkkejä ................................................................................................................................................. 26<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 4 (26)<br />
Juha Wilén<br />
Maaprofiili<br />
Maa ja väestö<br />
Luonnonvarat: maailman rikkaimmat esiintymät korkealuokkaista kalkkia, paljon hyvää<br />
viljelymaata, kivihiiltä, ruskohiiltä, kuparia ja liitua, lisäksi sinkkiä, lyijyä, rikkiä,<br />
suolaa ja hopeaa<br />
Kokonaispinta-ala: 322 577 neliökilometriä (käsittää maa-alan, sisävedet ja aluevedet)<br />
Maa-ala (ml. joet ja järvet): 311 904 neliökilometriä<br />
Rajanaapurit: Saksa, Tšekin tasavalta, Slovakia, Ukraina, Valko-Venäjä, Venäjä,<br />
Liettua<br />
Aika: Keski-Euroopan aika (CET): UTC+1 talvisin, UTC+2 kesäisin (UTC = koordinoitu<br />
yleisaika)<br />
Asukasluku: 38,12 miljoonaa 30.6.2008<br />
Suurimmat kaupungit: Varsova 1,708 milj., Lodz [wuutsch] 750 125, Krakova 756<br />
441, Wroclaw 632 802, Poznan 559 458 ja Gdansk 455 717 asukasta vuoden 2008<br />
puolivälissä<br />
Etniset ryhmät: puolalaiset 96,7 %, saksalaiset 0,4 %, ukrainalaiset 0,1 %, valkovenäläiset<br />
0,1 %, muut 2,7 % vuoden 2002 väestölaskennan mukaan<br />
Virallinen kieli: puola<br />
Uskonnot: Roomalaiskatolilaisia 89,8 %, ortodokseja 1,3 %, protestantteja 0,3 %<br />
vuoden 2002 väestölaskennan mukaan<br />
Infrastruktuuri<br />
Puhelinsuuntanumerot: maatunnus 48, kaupungit: Varsova (22), Lodz (42), Krakova<br />
(129), Wroclaw (71), Poznan (61), Gdansk (58)<br />
Matkapuhelinstandardi: GSM 900/1800, 3G<br />
Sähköverkko: 230V / 50 Hz<br />
Kiinteiden puhelinlinjojen tiheys: 27,1 % vuonna 2008 (ITU)<br />
Matkapuhelintiheys: 108,5 % vuonna 2008 (ITU)<br />
Internet-yhteyksiä 100 asukasta kohti: 10,5 vuonna 2008 (ITU)<br />
Internetin käyttäjiä 100 asukasta kohti: 43,9 vuonna 2008 (ITU)<br />
Tieverkosto: 295 356 km päällystettyjä teitä vuonna 2006 (CIA)<br />
Rautatieverkosto: 22 314 km vuonna 2007. Standardi (1,435 m) raideleveys 21 681<br />
kilometrillä. Näistä 11 769 km sähköistetty. (CIA)<br />
Lentokenttiä: 125, joista 84:llä päällystetty kiitotie vuonna 2009 (CIA)<br />
Tärkeimmät satamat: Gdansk, Gdynia, Swinoujscie, Szczecin<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 5 (26)<br />
Juha Wilén<br />
Politiikka ja hallinto<br />
Virallinen nimi: Rzeczpospolita Polska, <strong>Puolan</strong> tasavalta, Republic of Poland<br />
Valtion päämies: virkaatekevä presidentti Bronislaw Komorowski (Kansalaisfoorumi)<br />
Hallituspuolueet: Kansalaisfoorumi (Platforma Obywatelska, kannattaa taloudellista<br />
liberalismia) ja <strong>Puolan</strong> kansanpuolue (Polskie Stronnictwo Ludowe, maanviljelijöiden<br />
ja maaseudun asukkaiden puolue)<br />
Pääministeri: Donald Tusk, Kansalaisfoorumi<br />
Seuraavat vaalit: presidentinvaalit 2010 kesäkuussa (ensimmäinen kierros) ja heinäkuussa<br />
(toinen kierros), parlamenttivaalit 2011 syksyllä<br />
Alue- ja paikallishallinto: 16 maakuntaa, 314 piirikuntaa, 65 kaupunkia, joilla piirikunnan<br />
oikeudet sekä 2478 kuntaa vuoden 2008 alussa<br />
Merkittäviä vuosilukuja: 1918 Puola julistautui itsenäiseksi, 1939 Saksa ja Neuvostoliitto<br />
jakoivat <strong>Puolan</strong>, 1989 solidaarisuus-ammattiliitto laillistettiin, 1990 sosialismin<br />
sortumisen jälkeen ensimmäiset vapaat kunnallisvaalit, 1991 ensimmäiset vapaat<br />
parlamenttivaalit, 1992 Keski-Euroopan vapaakauppasopimus (CEFTA), 1994 Puolasta<br />
EU:n liitännäisjäsen, EU:n täysjäsenyyshakemuksen jättö, rauhankumppanuus<br />
NATO:n kanssa, 1999 NATO:n jäsen, EU:n jäseneksi 1.5.2004.<br />
Kansallispäivä: 3.5.<br />
Talouden avaintiedot<br />
Rahayksikkö: zloty (PLN)=100 groszy<br />
Valuuttakurssi: 1 EUR oli 4,3276 PLN ja 1 USD oli 3,12 PLN vuonna 2009<br />
Bruttokansantuote käyvin hinnoin: 1342,6 mrd. zlotya = 310,2 mrd. euroa v. 2009<br />
BKT henkeä kohti käyvin hinnoin: noin 8140 euroa vuonna 2009 (38,13 miljoonan<br />
keskiväkilukuarviolla)<br />
Verotus: yhtiötuloverokanta 19 %, yleinen arvonlisäverokanta 22 % v. 2010.<br />
Pääteollisuustuotteet: elintarvikkeet, metallit, koneet, laitteet, autot, kemikaalit<br />
Päätuontituotteet: koneet ja kuljetustarvikkeet, puolivalmisteet, kemikaalit, elintarvikkeet,<br />
polttoaineet<br />
Tärkeimmät vientikohteet: Saksa, Ranska ja Italia v. 2008<br />
Tärkeimmät tuontimaat: Saksa, Venäjä ja Kiina v. 2008<br />
Kauppa Suomen kanssa: Suomen vienti oli 1423,3 miljoonaa euroa ja tuonti 887,3<br />
miljoonaa euroa vuonna 2009. Kauppatase oli Suomelle 535,9 miljoonaa euroa ylijäämäinen.<br />
Ulkomaiset suorat sijoitukset Puolaan: 8,25 miljardia euroa vuonna 2009<br />
Suomalaiset suorat sijoitukset Puolaan: arviolta 133 miljoonaa euroa v. 2008 ja<br />
miinus 257 miljoonaa euroa vuonna 2009<br />
<strong>Puolan</strong> bruttokansantuote henkeä kohti ostovoimakorjattuna oli Eurostatin arvioiden<br />
mukaan 56,4 prosenttia EU27:n keskiarvosta vuonna 2008. Suomen luku, 116,9 prosenttia,<br />
oli kaksi kertaa korkeampi.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 6 (26)<br />
Juha Wilén<br />
<strong>Puolan</strong> kilpailukyvyssä on parantamisen varaa. WEF:n syksyn 2009 vertailussa <strong>Puolan</strong><br />
yleinen kilpailukykyindeksi oli 46. korkein 133 maan joukossa. IMD:n kevään 2010<br />
vertailussa Puola oli 32. sijalla 58 maan joukossa. Puola nousi jälkimmäisessä peräti<br />
kaksitoista sijaa edellisvuodesta.<br />
Liiketoiminta<br />
Maan vahvuudet ja heikkoudet<br />
<strong>Finpro</strong>n Varsovan-vientikeskuksen arviot Puolasta:<br />
Positiiviset piirteet<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Puola on poliittisesti vakaa ja taloudellisesti hyvin kehittyvä markkinatalousmaa, joka<br />
tarjoaa suotuisan liiketoimintaympäristön ulkomaisille vientiyrityksille ja investoijille.<br />
Puola liittyi EU:n jäseneksi 1.5.2004. EU-jäsenyys on tuonut Puolaan uuden ulkomaisten<br />
sijoitusten aallon ja vakaan talouskasvun. Monet Puolaan jo aiemmin etabloituneet<br />
yritykset ovat myös avanneet uusia sivukonttoreita ja laajentaneet toimintaansa<br />
kattamaan paremmin koko maan.<br />
<strong>Puolan</strong> kansantalous on yksinään yhtä suuri kuin yhdeksän muun uuden jäsenmaan<br />
talous yhdessä. Väkiluvulla mitattuna <strong>Puolan</strong> merkitys on jopa yli puolet; Puolassa<br />
asuu noin 38 miljoonaa ihmistä.<br />
Useita julkisia infrastruktuurihankkeita on lähtenyt käyntiin EU:n rakennerahastojen ja<br />
koheesiorahaston tuella. Rahat ohjautuvat etenkin teiden rakentamiseen ja ympäristöinvestointeihin,<br />
joissa hankkeita riittää 10–15 vuodeksi.<br />
Puola sijaitsee keskeisesti lännen (Saksa) ja idän (Venäjä, Ukraina, Baltia) välissä.<br />
Suomen kannalta Puola on tärkeä väylä etelään sekä maantie- että meriyhteyksiensä<br />
ansiosta. Hangon ja Gdanskin välille avattiin uusi nopea laivareitti 1.1.2006.<br />
Puolassa on saatavana hyvin koulutettua työvoimaa, tuotantokustannukset ovat edelleen<br />
alhaiset ja työvoiman tuottavuus on korkea. Monet ulkomaiset yritykset ovat siirtäneet<br />
tuotantoaan Puolaan maan hyvän kilpailukyvyn vuoksi.<br />
Kauppakielenä englanti on yleistymässä, mutta puolan kielen merkitys on suuri. Länsi-Puolassa<br />
voi pärjätä myös saksalla.<br />
Monet yritykset käyttävät Puolaa sillanpääasemana Ukrainan markkinoille.<br />
Negatiiviset piirteet<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Luotettavan markkinatiedon saaminen on vaikeaa, ja myös viralliset luvut kannattaa<br />
aina tarkistaa parista eri lähteestä tai haastatteluin.<br />
Kaupunkien ja maaseudun välillä on suuret tuloerot, ja maaseudulla on vielä alhainen<br />
elintaso. Reaalinen BKT henkeä kohti on vielä alle 60 prosenttia EU-maiden keskiarvosta<br />
(, mikä toisaalta tarjoaa huiman kasvupotentiaalin).<br />
Liiketoimintaa koskeva lainsäädäntö kehittyy koko ajan. Liikkeenjohdon velvollisuudet<br />
ja vastuut on syytä tuntea, ja paikallista asiantuntijaa kannattaa käyttää.<br />
<strong>Puolan</strong> maanteiden kunto on huono, mikä hidastaa logistiikkapalveluiden kehittymistä,<br />
ennen kuin suuret tiehankkeet ovat valmiit.<br />
Byrokratia vaatii aikaa ja kärsivällisyyttä.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 7 (26)<br />
Juha Wilén<br />
Potentiaalisia toimialoja<br />
Alat, joilla suomalaisilla on vientikeskuksen mielestä erityisen hyviä mahdollisuuksia:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Rakentaminen ja EU-rahoitteiset julkiset hankinnat: pääurakat menevät usein suurille<br />
kansainvälisille urakoitsijoille ja konsortioille, mutta julkiset hankinnat tarjoavat myös<br />
paljon mahdollisuuksia mm. laitetoimittajille, aliurakoitsijoille, suunnittelijoille ja konsulteille.<br />
Ympäristöteknologia, mm. kiinteän jätteen käsittely: seuraavan 8 vuoden aikana Puolassa<br />
suljetaan satoja vanhoja kaatopaikkoja. Samalla perustetaan parisataa uutta,<br />
EU:n ympäristönormit täyttävää kaatopaikkaa, joissa tarvitaan tekniikkaa mm. jätteiden<br />
lajitteluun, kierrätykseen, kompostointiin ja biokaasujen talteenottoon.<br />
Konepajatuotanto ja metalliteollisuuden alihankinnat, myös asennusurakointi: <strong>Puolan</strong><br />
ammattitaitoinen työvoima, alhaiset työvoimakustannukset ja keskeinen logistinen sijainti<br />
tarjoavat erinomaisia alihankintamahdollisuuksia.<br />
Tietoliikenne ja tietotekniikka: mm. pankit, vakuutuslaitokset ja valtion ja kunnan virastot<br />
tekevät investointeja atk-laitteisiin, järjestelmiin ja uusiin ohjelmistoihin. Puolassa<br />
on paljon ohjelmointiosaamista, ja tietyt alueet ovat houkuttelevia kohteita alihankintaa<br />
ajatellen.<br />
Elintarviketeollisuus on <strong>Puolan</strong> suurin yksittäinen teollisuusala, ja tullien poistaminen<br />
on avannut tien viennille EU-maihin. Alan yrityksillä menee hyvin, ja ne investoivat<br />
vahvasti tuotannon tehostamiseen, tuotteiden laatuun ja turvallisuuteen (hygienia,<br />
kylmäketju) sekä ympäristöasioihin turvatakseen toimilupansa EU:n sisämarkkinoilla.<br />
Maatalouden koneet ja laitteet: Puolassa on yli 1,5 miljoonaa maanviljelijää, jotka<br />
saavat EU-tukia. Nämä tuet nostavat yksittäisen viljelijän tulotasoa n. 35 prosenttia, ja<br />
etenkin suurtilat käyttävät tämän lisärahan investointeihin.<br />
Mitä suomalaiset yritykset ovat oppineet virheistään <strong>Puolan</strong> markkinoille tultaessa -<br />
Mitä ohjeita markkinoilla jo toimivat yritykset antavat uusille tulokkaille<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Tee markkinaselvitys ja suunnitelmat huolella, älä hätiköi. Oikotien käyttäminen suunnitteluvaiheessa<br />
voi johtaa helposti vääriin oletuksiin ja huonoihin ratkaisuihin. Suurilla<br />
markkinoilla asiakassegmentointi ja kilpailijoiden tunteminen on tärkeää.<br />
Markkinointiviestin ja myyntiargumenttien tulee olla kristallinkirkkaat. Kaikki päämiehet<br />
kilpailevat parhaista jakelijoista, ja tuotteen myyminen on tehtävä heille houkuttelevaksi.<br />
Markkinointiin kannattaa panostaa.<br />
Puola on suuri maa, jota ei voi kattaa kokonaan yhdestä paikasta. Kannattaa harkita,<br />
mistä aloittaa ja varautua laajentamaan peittoa tarpeen tullen nopeastikin.<br />
Varaudu siihen, että hanke vie enemmän aikaa ja rahaa kuin suunnittelet. Esimerkiksi<br />
byrokratia ja luottamuksen rakentaminen paikallisen partnerin kanssa vievät aikaa.<br />
Toisaalta myös tulokset voivat olla tavoiteltua paremmat.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 8 (26)<br />
Juha Wilén<br />
Myynti ja markkinointi<br />
<strong>Finpro</strong>n Varsovan-vientikeskus:<br />
Hinnoittelu<br />
Hinnoittelu on erittäin tärkeä osa myyntiä Puolassa. Puolalaisten reaalitulot ovat alle<br />
puolet suomalaisten tuloista, ja jopa suurilla yrityksillä on pulaa käteisestä. Puolalaiset<br />
yritykset ostavat tuotteita ja palveluita usein pitkän harkinnan jälkeen, ja hinnasta joudutaan<br />
tavallisesti neuvottelemaan useammin kuin kerran. On tärkeää pitää Puolaan<br />
tuotavien tuotteiden tuontikustannukset mahdollisimman alhaisina. Hinnat tulee ilmoittaa<br />
<strong>Puolan</strong> zlotyissä. Vaihdettavista valuutoista käytetään entistä enemmän euroa.<br />
Asiakastuki<br />
Puolalaiset asiakkaat vaativat myynnin jälkeisiä palveluita. Jos laite menee rikki, nopeasta<br />
korjaamisesta halutaan olla varmoja, ja korjaamisen pitäisi tapahtua paikan<br />
päällä. Parasta olisi, jos korjaamisesta vastaisi oma tytäryhtiö tai edustaja, jonka työntekijät<br />
on erityiskoulutettu.<br />
Mainostaminen<br />
Mainostaminen ja tuotemarkkinointi ovat Puolassa erittäin tärkeitä. TV-kanavista suosituin<br />
on TVP1 (katsojaosuus on noin 25 %), jota seuraavat TVP2, Polsat ja TVN.<br />
Radio on myös tärkeä väline; Puolassa on kaksi kansallista asemaa ja yli 200 paikallisradiota.<br />
Suurimmat valtakunnalliset päivälehdet ovat Gazeta Wyborcza, Fakty,<br />
Rzeczpospolita, Zycie ja Trybuna.<br />
Markkinointiviestin läpimeno vaatii myös Puolassa hyvin mietittyjä ja selkeitä myyntiargumentteja.<br />
Yleensä suomalaisten sanoma on teknisesti vahva, mutta loppuasiakkaan<br />
saamat edut jäävät hämäräksi. Puolassa viestintä ja kirjeenvaihto tulee käydä<br />
puolaksi.<br />
Myynti julkiselle sektorille<br />
<strong>Puolan</strong> julkisten hankintojen laki on nyt harmonisoitu EU-lain kanssa ja koskee lähes<br />
kaikkia keskus- ja paikallishallinnon yksikköjä, julkisia säätiöitä, yhdistyksiä ja osuustoimintayrityksiä.<br />
Laki säätelee sekä tavaroiden ja palveluiden ostoa että rakentamishankkeita.<br />
Lain noudattamista valvoo puolueeton valvontaorganisaatio sekä pistokokein<br />
että tarkastaen kaikki suuret hankinnat yksityiskohtaisesti. Tämän uskotaan vähentävän<br />
oleellisesti julkisissa hankinnoissa aiemmin vallinnutta korruptiota.<br />
Partneriverkosto<br />
Paikallinen partneriverkosto on myös Puolassa erittäin tärkeä. Varsovassa toimii aktiivinen<br />
suomalaisten liikemiesten kauppakilta (Finnish Trade Guild), joka on osa Pohjoismaista<br />
kauppakamaria (Scandinavian Polish Chamber of Commerce). <strong>Finpro</strong>n<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 9 (26)<br />
Juha Wilén<br />
Varsovan-vientikeskus pitää yllä listaa suomalaisista yrityksistä Puolassa sekä partnerilistaa,<br />
jolla on suomalaisten yritysten luotettaviksi ja hyviksi havaitsemien palveluntarjoajien,<br />
kuten laki- ja kirjanpitotoimistojen, tilintarkastajien, rekrytoijien jne. yhteystietoja.<br />
Rahoitus ja takuut<br />
Yritys voi saada rahoitusta tai pienentää vientiin ja kansainvälistymiseen liittyviä riskejään<br />
Finnveran takuiden ja lainojen avulla. Suomalaisille viejille ja suomalaista vientiä<br />
rahoittaville pankeille myönnetään vientitakuita Finnveran maakohtaisen takuupolitiikan<br />
mukaisesti. Vientitakuiden lisäksi Finnvera tarjoaa kansainvälistymiseen ja investointeihin<br />
liittyviä takauksia ja lainoja.<br />
Vientitakuun hinta määräytyy vientimaan maaluokan (0-7, joista 7 korkein maariski),<br />
takuun maksuajan sekä Finnveran ostajasta / takaajasta tekemän riskiarvion perusteella.<br />
Yksityiskohtaiset maittaiset tiedot vientitakuista löytyvät Finnveran internetsivuilta<br />
www.finnvera.fi.<br />
Finnvera luokittelee <strong>Puolan</strong> hyvän maksukyvyn maaksi, maaluokka 2/7. Euroopan<br />
unionin tiedonannon mukaisesti julkiset vientitakuulaitokset eivät voi taata ns. markkinariskejä,<br />
minkä seurauksena Finnvera ei voi taata alle 2 vuoden riskiajalla<br />
(=valmistusaika + takaisinmaksuaika) toteutettavia vientikauppoja mm. EUjäsenmaihin.<br />
Finnvera voi harkita taattavaksi tasan 2 vuotta tai pidemmän riskiajan<br />
omaavia vientikauppoja Puolaan. Vientitakuiden myöntämiselle ei ole erityisiä rajoituksia<br />
ostajan/takaajan tai maksuajan pituuden suhteen ottaen kuitenkin huomioon,<br />
että takuukelpoinen takaisinmaksuaika on <strong>Puolan</strong> kohdalla tavallisesti enintään 5<br />
vuotta. Lisätietoja antaa aluepäällikkö Liisa Tolvanen, puh 0204 60 7299,<br />
sähköposti: liisa.tolvanen@finnvera.fi<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 10 (26)<br />
Juha Wilén<br />
Talous<br />
Makrotalous<br />
Tärkeimmät talousluvut<br />
2005 2006 2007 2008 2009 2010e 2011e<br />
BKT, muutos (%) 3,6 6,2 6,8 5,0 1,8 2,8 3,2<br />
Yksityinen kulutus, muutos (%) 2,1 5,0 4,9 5,9 2,3 1,0 2,3<br />
Kiinteään omaisuuteen tehtävät<br />
investoinnit, muutos (%)<br />
6,5 14,9 17,6 8,2 -0,4 4,5 5,7<br />
Työttömyysaste (%) 18,2 16,2 12,7 9,8 11,0 12,5 11,0<br />
Kuluttajahinnat, muutos (%) 2,1 1,0 2,5 4,2 3,5 2,7 2,4<br />
Vaihtotase (miljardia EUR) -3,0 -7,4 -14,7 -18,3 -5,0 -11,5 -12,4<br />
Valuuttakurssi: PLN/ 1 USD 3,23 3,10 2,77 2,41 3,12 2,88 2,80<br />
Valuuttakurssi: PLN/ 1 EUR 4,02 3,90 3,78 3,51 4,33 3,92 3,90<br />
BKT<br />
Lähteet: <strong>Puolan</strong> päätilastovirasto GUS, <strong>Puolan</strong> keskuspankki NBP ja Economist Intelligence<br />
Unit 18.5.2010 (e = ennuste)<br />
<strong>Puolan</strong> bruttokansantuote oli käyvin hinnoin 310,2 miljardia euroa vuonna 2009. BKT<br />
henkeä kohti oli n. 8140 euroa.<br />
Bruttokansantuote kasvoi nopeasti vuodesta 2004 vuoteen 2008. Vuonna 2009 vauhti<br />
hidastui 1,8 prosenttiin. Puola oli kuitenkin ainoa EU-maa, jonka kokonaistuotanto<br />
kasvoi yleisenä lamavuonna.<br />
Economist Intelligence Unit (EIU) ennusti toukokuussa, että <strong>Puolan</strong> BKT kasvaa 2,8<br />
prosenttia vuonna 2010. Kokonaistuotannon kasvua edistävät etenkin kiinteään<br />
omaisuuteen tehtävien investointien (4,5 %) sekä tavara- ja palveluviennin (4,8 %)<br />
kasvu. EIU ennusti samalla, että BKT kasvaa 3,2 prosenttia vuonna 2011.<br />
Työttömyys<br />
Puolassa oli siirtymän alussa vuonna 1989 lähes täystyöllisyys, mikä oli saatu aikaan<br />
julkisen hallinnon ja yritysten ylityöllistämisellä. Työttömyys kasvoi nopeasti 1990-<br />
luvun alussa bruttokansantuotteen supistumisen takia, mutta väheni toisaalta vuosikymmenen<br />
jälkipuoliskolla korkeasuhdanteen aikana. 2000-luvulla tilanne jälleen<br />
heikkeni. Työttömyysaste oli lähes 20 prosenttia vuodesta 2002 vuoteen 2004. Tä-<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 11 (26)<br />
Juha Wilén<br />
män jälkeen nopea BKT:n kasvu laski työttömyysasteen 9,8 prosenttiin vuonna 2008.<br />
Osuus nousi 11,0 prosenttiin vuonna 2009 ja nousee EIU:n ennusteen mukaan 12,5<br />
prosenttiin vuonna 2010, mutta laskee seuraavina vuosina tasaisesti.<br />
Heikoin työllisyystilanne on Kaliningradin vastaisessa Warmia-Masurian maakunnassa.<br />
Suhteellisesti vähiten työttömiä on Masovian maakunnassa, jossa sijaitsee pääkaupunki<br />
Varsova, ja Vähä-Puolassa (Malopolska), jossa sijaitsee Krakova.<br />
Inflaatio<br />
<strong>Puolan</strong> kuluttajahinnat nousivat 2000-luvulla pitkään maltillisesti. Inflaatio kiihtyi kuitenkin<br />
4,2 prosenttiin vuonna 2008 ja oli 3,5 prosenttia vuonna 2009. Economist Intelligence<br />
Unit ennusti toukokuussa, että inflaatio hidastuu 2,7 prosenttiin vuonna 2010<br />
ja 2,4 prosenttiin vuonna 2011.<br />
Vaihtotase<br />
Kansantalouden ulkoista tasapainoa mittaava vaihtotase on ollut pitkään alijäämäinen.<br />
Alijäämät olivat absoluuttisin luvuin melko pieniä vuoteen 1996 asti, mutta sen<br />
jälkeen tilanne heikentyi. Alijäämää kertyi 18,3 miljardia euroa vuonna 2008 ja 5,0 miljardia<br />
euroa vuonna 2009. Vaihtotaseen vajeesta voidaan syyttää kauppataseen ja<br />
tuotannontekijäkorvausten taseen alijäämiä. Economist Intelligence Unit ennusti toukokuussa,<br />
että vaihtotaseen vaje on 11,5 miljardia euroa vuonna 2010.<br />
Suuret vaihtotaseen vajeet tyhjentäisivät maan valuuttareservit, ellei rahaa saapuisi<br />
maahan rahoitustaseen kautta. <strong>Puolan</strong> onneksi näin on käynyt. Ulkomailta on tullut<br />
huomattavia summia sekä tuotannolliseen toimintaan että arvopapereihin (ks. Ulkomaiset<br />
investoinnit). Vuoden 2009 joulukuussa <strong>Puolan</strong> keskuspankilla oli 55,22 miljardin<br />
euron viralliset reservivarat, josta 48,39 miljardia euroa oli ulkomaanvaluuttareservejä.<br />
Talouspolitiikka<br />
Rahapolitiikka<br />
Rahapolitiikasta vastaa itsenäinen keskuspankki, <strong>Puolan</strong> kansallispankki (NBP). Pankin<br />
päätavoite on ylläpitää hintavakautta. Tavoite pyritään saavuttamaan inflaatiotavoitestrategian<br />
avulla. Hintojen nousu halutaan pitää 2,5 prosentissa. Sallittu vaihtelu<br />
on +/– 1 prosenttiyksikkö. Koroista päättää Rahapolitiikkaneuvosto, jota johtaa pankin<br />
pääjohtaja.<br />
Finanssipolitiikka<br />
<strong>Puolan</strong> valtion tulot olivat alustavien laskelmien mukaan 274,37 miljardia zlotya ja<br />
menot 298,16 miljardia zlotya vuonna 2009. Valtiontalous oli 23,79 miljardia zlotya alijäämäinen.<br />
Vajeen osuus bruttokansantuotteesta oli 1,8 prosenttia. Koko julkisen sek-<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 12 (26)<br />
Juha Wilén<br />
torin alijäämä muodosti 7,1 prosenttia BKT:stä. Puola siis ylitti 3,0 prosentin EMUrajan<br />
selvästi.<br />
Valtio on budjetoinut 249,01 miljardin zlotyn tulot, 301,22 miljardin zlotyn menot ja<br />
52,21 miljardin zlotyn alijäämän vuodelle 2010. Tammi-huhtikuussa valtiontalous<br />
(budjetin toteuma) oli 27,04 miljardia alijäämäinen. Koko vuoden alijäämästä tämä on<br />
51,8 prosenttia, mikä on huolestuttavan korkea osuus. Economist Intelligence Unit<br />
ennusti toukokuussa, että valtiontalouden alijäämä on 3,0 prosenttia ja koko julkisen<br />
sektorin alijäämä 6,7 prosenttia BKT:sta vuonna 2010. Suuret alijäämät vaivaavat tosin<br />
monta muutakin valtiota kuluvana vuonna.<br />
Valtion ja julkisen sektorin budjettitase (toteutuma), prosenttia BKT:stä<br />
2005 2006 2007 2008 2009 2010e 2011e<br />
Valtio -2,9 -2,4 -1,4 -1,9 -1,8 -3,0 -2,8<br />
Julkinen sektori -4,1 -3,6 -1,9 -3,7 -7,1 -6,7 -5,6<br />
Lähde: Economist Intelligence Unit 18.5.2010 (e=ennuste)<br />
Yksityistäminen<br />
<strong>Puolan</strong> hallitus alkoi yksityistää valtionyrityksiä virallisesti vuoden 1990 heinäkuussa.<br />
Valtio omisti tällöin 8441 suurta ja keskisuurta yritystä, kun maatiloja ei oteta huomioon.<br />
Valtionomaisuusministeriön (Ministerstwo Skarbu Panstwa, Ministry of the State<br />
Treasury, Suomessa vastine Valtiokonttori) mukaan vuoden 2008 loppuun mennessä<br />
yksityistäminen oli aloitettu 5909 yrityksessä. Suoraa (välitöntä) menetelmää käyttäen<br />
oli yksityistetty 2210 yritystä ja epäsuoraa (välillistä) menetelmää käyttäen 387 yritystä.<br />
Likvidointimenetelmää käyttäen oli poistettu yritysrekisteristä 1106 yritystä ja julistettu<br />
konkurssiin 682 yritystä. Lisäksi oli kaupallistettu (yhtiöitetty) 1697 yritystä.<br />
Suuryritysten yksityistämismenetelmiä ovat olleet myynti ulkopuolisille sijoittajille,<br />
myynti johtajille ja työntekijöille, pääomayksityistäminen, likvidointi sekä kuponkeihin<br />
perustuva joukkoyksityistäminen. Joukkoyksityistämisohjelmassa luotiin 15 Kansallista<br />
Investointirahastoa (National Investment Funds, NIF), joista tuli enemmistöomistajia<br />
noin 500 valtionyritykseen. Kaikki täysi-ikäiset <strong>Puolan</strong> kansalaiset saivat 1990-<br />
luvun puolivälissä investointirahastosertifikaatit, jotka myöhemmin vaihdettiin investointirahastojen<br />
osakkeisiin. Jokainen kansalainen sai yhden osakkeen jokaisesta investointirahastosta.<br />
Osa <strong>Puolan</strong> taloudesta oli yksityisessä omistuksessa jo kommunismivallan aikana. Oli<br />
muutamia pienyrittäjiä sekä palveluissa että teollisuudessa. Suurin osa maatalousmaasta<br />
kuului yksityisille, koska kommunistinen puolue jätti maatalouden lähes täysin<br />
kollektivisoimatta. Toimintaa ja hintoja tosin säänneltiin voimakkaasti. Vuonna 1989,<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 13 (26)<br />
Juha Wilén<br />
viimeisenä vuonna ennen markkinatalousuudistusten toimeenpanoa, yksityinen sektori<br />
työllisti kolmanneksen työvoimasta ja tuotti neljänneksen BKT:stä.<br />
Yksityistämisten ja etenkin uuden liiketoiminnan käynnistämisen ansiosta yksityisen<br />
sektorin osuus bruttokansantuotteesta on kasvanut melko nopeasti vuoden 1989 jälkeen.<br />
Osuus on tosin vielä pienempi kuin vanhoissa EU-maissa keskimäärin.<br />
Työvoima<br />
Ulkomaankauppa<br />
Kokonaiskauppa<br />
Vuoden 2009 viimeisellä neljänneksellä Puolassa oli 31,51 miljoonaa työikäistä (yli<br />
14-vuotiasta). Heistä työvoimaan kuului 17,36 miljoonaa. Työvoimaan osallistumisaste<br />
oli 55,1 prosenttia. 15-64 –vuotiaiden osallistumisaste (Eurostatin käyttämät ikärajat)<br />
oli 64,9 prosenttia.<br />
Työvoimasta oli työllisiä 15,89 miljoonaa. Työllisyysaste oli 50,4 prosenttia. 15-64 –<br />
vuotiaiden työllisyysaste (Eurostatin käyttämät ikärajat) oli 59,4 prosenttia.<br />
Työllisistä toimi yksityisellä sektorilla 11,73 miljoonaa ja julkisella sektorilla 4,6 miljoonaa<br />
henkeä.<br />
Vuoden 2009 viimeisellä neljänneksellä toimi maa- ja metsätaloudessa sekä kalastuksessa<br />
keskimäärin 2,05 miljoonaa henkeä, teollisuudessa ja rakentamisessa 4,90<br />
miljoonaa henkeä ja palvelusektorilla 8,93 miljoonaa henkeä.<br />
Puolalaiset työntekijät ovat hyvin koulutettuja. Puutteita ilmenee lähinnä vain kielitaidossa.<br />
<strong>Puolan</strong> väestö on melko nuorta, työvoimaa on hyvin saatavilla sekä nyt että jatkossa.<br />
Keskimääräinen kuukausiansio kansantaloudessa oli 3102,96 zlotya (n. 717 euroa)<br />
vuonna 2009<br />
Keskimääräinen kuukausiansio yrityssektorilla (kansantalous miinus budjettisektori)<br />
oli 3324,91 zlotya (n. 768 euroa) ilman osuuksia yritysten voitoista vuonna 2009.<br />
Päteville työntekijöille on maksettava hyvin. Kokeneet ja kielitaitoiset toimitusjohtajat<br />
ja johtokuntien jäsenet ansaitsevat Suomeenkin verrattuna paljon.<br />
<strong>Puolan</strong> ulkomaankauppa vuosina 2005–2011 (miljardia EUR)<br />
2005 2006 2007 2008 2009 2010e 2011e<br />
Vienti, fob 77,56 93,41 105,89 120,89 100,22 114,6 123,9<br />
Tuonti, fob 79,80 98,95 118,26 138,61 103,40 123,1 136,2<br />
Kauppatase -2,24 -5,54 -12,37 -17,72 -3,18 -8,5 -12,3<br />
Lähteet: <strong>Puolan</strong> kansallispankki (NBP), Economist Intelligence Unit 18.5.2010<br />
(e=ennuste)<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 14 (26)<br />
Juha Wilén<br />
<strong>Puolan</strong> kauppatase on ollut alijäämäinen vuodesta 1992 lähtien. Alijäämää kertyi 17,7<br />
miljardia euroa vuonna 2008 ja 3,2 miljardia euroa vuonna 2009. Tavaratuonti pysyy<br />
vientiä suurempana parista syystä. Kotimainen kulutus ja etenkin investoinnit kasvavat<br />
melko nopeasti nykyisen taantuman jälkeen. Vientituotteiden keskimääräinen jalostusaste<br />
on noussut, mutta on vielä alhaisempi kuin Länsi-Euroopassa. Puolalaiset<br />
yritykset eivät pysty valmistamaan riittäviä määriä korkean teknologian tuotteita, joten<br />
ne joudutaan tuomaan. Tuontia ovat kasvattaneet myös tuontitullien lasku ja poistuminen<br />
(EU-maiden väliltä) ja muiden tuontiesteiden poisto.<br />
Ulkomaankaupan rakenne<br />
Ulkomaankaupan rakennetta koskevat luvut perustuvat maksutasetilastojen sijaan tullitilastoihin.<br />
Tullitilastojen mukaan <strong>Puolan</strong> viennin arvo oli 169,54 miljardia dollaria ja<br />
tuonnin 206,08 miljardia dollaria vuonna 2008.<br />
<strong>Puolan</strong> viennin ja tuonnin rakenne vuonna 2008, miljoonaa dollaria<br />
Vienti<br />
Tuonti<br />
Yhteensä 169 537 206 705<br />
Elintarvikkeet ja elävät eläimet 14 095 11 334<br />
Juomat ja tupakkatuotteet 1 552 1 032<br />
Raaka-aineet, pl. polttoaineet 3 776 6 325<br />
Poltto- ja voiteluaineet, sähkövirta 7 235 23 848<br />
Eläin- ja kasviöljyt ja -rasvat 323 765<br />
Kemialliset aineet ja tuotteet 13 316 27 025<br />
Valmistetut tavarat 37 237 38 919<br />
Koneet, laitteet ja kuljetusvälineet 70 171 72 537<br />
Erinäiset valmiit tavarat 21 717 18 571<br />
Luokittelemattomat tavarat 115 5 719<br />
Lähde: <strong>Puolan</strong> päätilastovirasto GUS<br />
V. 2008 <strong>Puolan</strong> suurimmat vientitavararyhmät olivat 1) koneet, laitteet ja kuljetusvälineet,<br />
2) valmistetut tavarat valmistusaineen mukaan ja 3) erinäiset valmiit tavarat.<br />
<strong>Puolan</strong> suurimmat tuontitavararyhmät olivat 1) koneet, laitteet ja kuljetusvälineet, 2)<br />
valmistetut tavarat valmistusaineen mukaan ja 3) kemialliset aineet ja tuotteet.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 15 (26)<br />
Juha Wilén<br />
Tärkeimmät kauppakumppanit<br />
Kauppa Suomen kanssa<br />
<strong>Puolan</strong> tärkeimmät vientikohteet v. 2008<br />
Maa Osuus, %<br />
Saksa 25,0<br />
Ranska 6,2<br />
Italia 6,0<br />
Yhdistynyt kuningaskunta 5,7<br />
Tšekin tasavalta 5,7<br />
Lähde: <strong>Puolan</strong> päätilastovirasto GUS<br />
<strong>Puolan</strong> tärkeimmät tuontimaat vuonna 2008<br />
Maa Osuus, %<br />
Saksa 22,8<br />
Venäjä 9,9<br />
Kiina 8,1<br />
Italia 6,4<br />
Ranska 4,7<br />
Lähde: <strong>Puolan</strong> päätilastovirasto GUS<br />
Suomen <strong>Puolan</strong>-kauppa v. 2005–2009, miljoonaa euroa<br />
2500<br />
2000<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
2005 2006 2007 2008 2009<br />
vienti tuonti tase<br />
Lähde: Tullihallitus<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 16 (26)<br />
Juha Wilén<br />
Suomen <strong>Puolan</strong>-kauppa vuonna 2009<br />
Vienti,<br />
milj. e<br />
Muutos<br />
%<br />
Osuus<br />
%<br />
Tuonti,<br />
milj. e<br />
Muutos,<br />
%<br />
Osuus,<br />
%<br />
Tase,<br />
milj. e<br />
1423,3 -33 3,2 887,3 -17 2,1 535,9<br />
Lähde: Tullihallitus (muutos edellisvuodesta, osuus Suomen koko v. ja t.)<br />
Suomen vienti<br />
Suomen vienti Puolaan 2009<br />
Koneet, laitteet ja<br />
kuljetusvälineet<br />
24,7 %<br />
Valmiit tavarat<br />
5,2 %<br />
Elintarvikkeet ja<br />
juomat<br />
3,1 %<br />
Raaka-aineet,<br />
polttoaineet<br />
27,8 %<br />
Valmistetut tavarat<br />
28,7 %<br />
Kemialliset aineet<br />
ja tuotteet<br />
10,6 %<br />
Lähde: Tullihallitus<br />
Suomen tärkeimmät vientituoteryhmät Puolaan vuonna 2009<br />
SITC-nimike<br />
milj. Osuus % Muutos %<br />
EUR<br />
1 33 Kivennäisöljyt ja kivennäisöljytuotteet 374,9 26 -44<br />
2 64 Paperi ja pahvi sekä tuotteet niistä 260,2 18 0<br />
3 76 Puhelin-, radio-, tv- yms. laitteet 143,6 10 -41<br />
4 72 Eri toimialojen erikoiskoneet 88,3 6 -42<br />
5 67 Rauta ja teräs 87,0 6 -44<br />
6 58 Muovit, valmistetut 54,1 4 26<br />
7 74 Yleiskäyttöiset teoll. koneet ja laitteet 49,6 3 -38<br />
8 57 Muovit, valmistamattomat 33,3 2 -23<br />
9 77 Muut sähkökoneet ja -laitteet 29,0 2 -30<br />
10 89 Muut valmiit tavarat 27,1 2 -24<br />
10 tärkeintä yhteensä 1147,0 81<br />
Suomen koko vienti 1423,3 100 -33<br />
Lähde: Tullihallitus (osuus koko viennistä, muutos edellisvuodesta) Vientiä Puolaan<br />
harjoitti 1047 suomalaista yritystä vuonna 2009.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 17 (26)<br />
Juha Wilén<br />
Suomen tuonti<br />
Suomen tuonti Puolasta 2009<br />
Valmiit tavarat<br />
13,4 %<br />
Elintarvikkeet ja<br />
juomat<br />
10,9 %<br />
Raaka-aineet,<br />
polttoaineet<br />
16,6 %<br />
Koneet, laitteet ja<br />
kuljetusvälineet<br />
28,6 %<br />
Kemialliset aineet<br />
ja tuotteet<br />
5,6 %<br />
Valmistetut tavarat<br />
24,8 %<br />
Lähde: Tullihallitus<br />
Suomen tärkeimmät tuontituoteryhmät Puolasta vuonna 2009<br />
SITC-nimike<br />
milj. Osuus % Muutos %<br />
EUR<br />
1 76 Puhelin-,radio-,tv- yms. laitteet 71,6 8 -11<br />
2 68 Muut metallit 65,4 7 446<br />
3 69 Tuotteet epäjalosta metallista 64,3 7 -8<br />
4 77 Muut sähkökoneet ja -laitteet 59,5 7 -32<br />
5 89 Muut valmiit tavarat 42,6 5 6<br />
6 28 Malmit ja metalliromu 41,0 5 461 908<br />
7 74 Yleiskäyttöiset teoll. koneet ja laitteet 40,5 5 -32<br />
8 33 Kivennäisöljyt ja kivennäisöljytuotteet 35,8 4 -35<br />
9 78 Moottoriajoneuvot 33,1 4 -70<br />
10 32 Kivihiili, koksi, briketit yms. 32,4 4 -63<br />
Ulkomaiset investoinnit<br />
10 tärkeintä yhteensä 486,4 55<br />
Suomen koko tuonti 887,3 100 -17<br />
Lähde: Tullihallitus (osuus koko tuonnista, muutos edellisvuodesta)<br />
Ulkomaisten sijoitusten kanta Puolassa oli 299,20 miljardia euroa vuoden 2009 lopussa.<br />
Suorien sijoitusten kanta oli 126,83 miljardia euroa, arvopaperisijoitusten kanta<br />
71,45 miljardia, muiden sijoitusten 99,97 miljardia ja rahoitusinstrumenttien kanta<br />
0,95 miljardia euroa.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 18 (26)<br />
Juha Wilén<br />
Puola on Keski- ja Itä-Euroopan suosituin suorien investointien kohde. Maahan tuli<br />
ulkomaisia suoria sijoituksia 10,03 miljardin euron arvosta vuonna 2008 ja 8,25 miljardin<br />
euron arvosta vuonna 2009.<br />
Suomalaiset investoinnit<br />
Suomalaiset yritykset tekivät Puolaan suoria sijoituksia arviolta 133 miljoonan euron<br />
arvosta vuonna 2008 ja miinus 257 miljoonan euron arvosta vuonna 2009. Luvut perustuvat<br />
yritysten vapaaehtoisiin ilmoituksiin Suomen Pankille. Ne ovat epätäydellisiä<br />
ja mahdollisesti harhaanjohtavia.<br />
Suuria suomalaissijoittajia Puolassa ovat Fortum, HK Ruokatalo, Huhtamäki, KWH<br />
Pipe, Metsä-Tissue, Neste Oil, Nordkalk, Onninen, Paroc, Raisio, Rautaruukki, Sanitec,<br />
Stora Enso ja Uponor.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 19 (26)<br />
Juha Wilén<br />
Maa- ja metsätalous<br />
Maatalouden bruttotuotannon arvo oli 82,96 miljardia zlotya (23,6 miljardia euroa) ja<br />
markkinoille suunnatun tuotannon arvo 56,34 miljardia zlotya (16,1 mrd. euroa) vuonna<br />
2008. Yksityistilojen osuus bruttotuotannosta oli 88 prosenttia.<br />
Maatalousmaata oli 161 540 neliökilometriä kesäkuussa 2008. Osuus <strong>Puolan</strong> pintaalasta<br />
oli 51,7 prosenttia.<br />
Viljelymaata oli 120 940, puutarhoja 3290, niittyjä 24 500 ja laitumia 7340 neliökilometriä<br />
kesäkuussa 2008.<br />
Yksityistilojen kokonaispinta-ala oli 163 790 neliökilometriä vuoden 2008 kesäkuussa.<br />
Maatalousmaan osuus oli 144 420 neliökilometriä.<br />
Yhden yksityistilan kokonaispinta-ala oli keskimäärin 8,8 hehtaaria. Maatalousmaata<br />
oli keskimäärin 7,8 hehtaaria.<br />
Puolassa tuotetaan hyvin paljon perunaa, vehnää ja muita viljoja, sokerijuurikasta,<br />
eläinrehua, omenoita, kaalia, marjoja ja porkkanoita. Lihaa ja maitoa tuotetaan myös<br />
paljon.<br />
Metsien pinta-ala oli n. 92 550 neliökilometriä kesäkuussa 2008.<br />
<strong>Puolan</strong> kommunistinen puolue kansallisti vain pienen osan maaomaisuudesta toisen<br />
maailmansodan jälkeen. Suurin osa maatalousmaasta ja tiloista jäi yksityisten käsiin.<br />
Maanomistussuhteet ovat selkiintyneet vuoden 1990 jälkeen, mutta niissä on vielä<br />
ongelmia.<br />
Teollisuus ja rakentaminen<br />
Puolassa on hyvät fyysiset edellytykset maatalouden harjoittamiselle, koska maa on<br />
tasainen (75 prosenttia pinta-alasta alle 200 metriä merenpinnan yläpuolella) ja ilmasto<br />
on suotuisa. Vanhentunut teknologia sekä vähäiset investoinnit hillitsivät kuitenkin<br />
pitkään tuotannon kasvua. Tilanne on muuttunut EU-jäsenyyden myötä. EU:n rakennerahastoista<br />
saatavat tuet mahdollistavat suuret investoinnit tilojen laajentamiseen ja<br />
tuotannon tehostamiseen.<br />
<strong>Puolan</strong> teollisuuden myydyn tuotannon arvo oli 942,13 miljardia zlotya (268,4 mrd.<br />
euroa) vuonna 2008. Tuotannon arvo on kasvanut nopeasti 1990-luvun alun jälkeen.<br />
Kasvusta voidaan kiittää massiivisia investointeja tuotantokoneistoon, muita rakenneuudistuksia<br />
sekä uudistusten aikaansaamaa tuottavuuden kasvua. Valtio on osallistunut<br />
rakenneuudistuksiin joko suoraan (muuttamalla omistamiaan yrityksiä itse) tai<br />
myymällä tehtaansa yksityisille sijoittajille. Teollisuuden yksityistäminen on saatu lähes<br />
täysin päätökseen. Joitain omistusosuuksia on jätetty valtion haltuun.<br />
Kaivostoiminta ja louhinta<br />
Kaivostoiminnan ja louhinnan myydyn tuotannon arvo oli 44,32 miljardia zlotya (12,6<br />
mrd. euroa) vuonna 2008. Tästä kivihiilen, ligniitin (ruskohiilen) ja turpeen myynnin<br />
arvo oli 26,20 miljardia zlotya. Puola on maailman kymmenen suurimman kivihiilen<br />
tuottajan joukossa ja maailman neljänneksi suurin ligniitin tuottaja. Puolassa tuotettiin<br />
84,3 miljoonaa tonnia kivihiiltä ja 59,4 miljoonaa tonnia ligniittiä vuonna 2008. Raaka-<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 20 (26)<br />
Juha Wilén<br />
öljyä ja öljyjä bitumimineraaleista tuotettiin 754 000 tonnia. Maakaasua eri muodoissa<br />
tuotettiin 5353 kuutiohehtometriä (hehto = 10²).<br />
Muita mineraaleja, kuten uraania, toriummalmia ja metallimalmeja kaivetaan melko<br />
vähän kuparia ja hopeaa lukuun ottamatta. Kuparia ja hopeaa tuottaa Puolassa vain<br />
yksi yritys, KGHM Polska Miedz. Vuonna 2009 yhtiö tuotti elektrolyyttistä kuparia 502<br />
500 tonnia ja hopeaa 1203 tonnia.<br />
Valmistusteollisuus<br />
Valmistusteollisuuden myydyn tuotannon arvo v. 2008, miljardia zlotya<br />
Valmistusteollisuus yhteensä 809,15<br />
Elintarvikkeiden ja juomien valmistus 155,94<br />
Tupakkatuotteiden valmistus 2,88<br />
Tekstiilien valmistus 10,45<br />
Vaatteiden ja turkisten valmistus 8,14<br />
Nahkatuotteiden valmistus 3,44<br />
Puutavaran ja puutuotteiden valmistus 26,24<br />
Massan, paperin ja paperituotteiden valmistus 18,45<br />
Painaminen, kustantaminen ja äänittäminen 25,74<br />
Koksin ja öljytuotteiden valmistus 57,88<br />
Kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistus 51,33<br />
Kumi- ja muovituotteiden valmistus 47,00<br />
Ei-metallisten mineraalituotteiden valmistus 44,31<br />
Metallien jalostus 41,48<br />
Metallituotteiden valmistus 63,51<br />
Koneiden ja laitteiden valmistus 56,38<br />
Toimistokoneiden ja tietokoneiden valmistus 2,45<br />
Muiden sähkökoneiden ja –laitteiden valmistus 28,85<br />
Radio-, tv- ja viestintälaitteiden valmistus 19,18<br />
Lääketieteellisten, tarkkuus- ja optisten laitteiden ja kellojen valmistus 9,96<br />
Autojen ja perävaunujen valmistus 83,86<br />
Muiden kulkuneuvojen valmistus 14,06<br />
Huonekalujen valmistus ja muu valmistus 32,74<br />
Kierrätys 4,89<br />
Lähde: <strong>Puolan</strong> päätilastovirasto GUS (1 EUR oli 3,51 PLN v. 2008)<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 21 (26)<br />
Juha Wilén<br />
Vuonna 2008 tärkeimmät valmistusteollisuuden alat teollisuuden myynnillä (sold production<br />
of industry) mitattuna olivat 1) elintarvikkeiden ja juomien valmistus, 2) autojen<br />
ja perävaunujen valmistus sekä 3) metallituotteiden valmistus.<br />
Elintarvikkeita ja juomia valmistavien yritysten myydyn tuotannon arvo oli 155,94 miljardia<br />
zlotya v. 2008. Myynti kasvoi reaalisesti 1,2 prosenttia edellisvuodesta. Alalla<br />
on kotimaisten ohella paljon ulkomaisia yrityksiä. Puolaan ovat investoineet mm.<br />
PepsiCo, Coca-Cola, Nestle, Mars, Carlsberg, Cadbury's Schweppes, Heineken ja<br />
Kraft Jacobs.<br />
Autoja ja perävaunuja valmistavien yritysten myydyn tuotannon arvo oli 83,86 miljardia<br />
zlotya vuonna 2008. Myynti kasvoi reaalisesti 7,7 prosenttia edellisvuodesta. Länsimaiden<br />
ja Itä-Aasian autonvalmistajat ovat avanneet maahan kokoonpanotehtaita ja<br />
autonosia valmistavia tehtaita, joko yksin tai jonkin puolalaisen kumppanin kanssa.<br />
<strong>Puolan</strong> autontuotanto on suurempaa kuin kotimainen myynti. Ala joutui vaikeuksiin<br />
vuonna 2009, kun vienti länteen laski huomattavasti.<br />
Metallituotteita valmistavien yritysten myydyn tuotannon arvo oli 63,51 miljardia zlotya<br />
vuonna 2008. Liikevaihto kasvoi 4,9 prosenttia edellisvuodesta. Metalleja jalostavien<br />
yritysten myynnin arvo oli 41,48 miljardia zlotya vuonna 2008. Puolassa tuotettiin 9,73<br />
miljoonaa tonnia raakaterästä vuonna 2008. Luku on vain puolet 1980-luvun lopun 20<br />
miljoonasta tonnista. Hallitus on sulkenut terästehtaita ympäristösyistä ja yksityistänyt<br />
toisia.<br />
Kemikaaleja ja kemiallisia tuotteita valmistavien yritysten myydyn tuotannon arvo oli<br />
51,33 miljardia zlotya vuonna 2008. Puolassa on sosialismin ajalta suuria kemiantehtaita,<br />
jotka valmistavat teollisuuden tarvitsemia raaka-aineita. Niiden osuus toimialan<br />
tuotannosta ja koko teollisuustuotannosta on laskenut 1990-luvun puolivälin jälkeen.<br />
Muiden tuotteiden, kuten kotitalouskemikaalien valmistus on sen sijaan kasvanut nopeasti.<br />
Koneiden ja laitteiden myydyn tuotannon arvo oli 56,38 miljardia zlotya ja sähkökoneiden<br />
ja –laitteiden arvo 28,85 miljardia zlotya vuonna 2008. Radio-, tv- ja viestintälaitteita<br />
valmistettiin ja myytiin 19,18 miljardin zlotyn arvosta.<br />
Energia<br />
<strong>Puolan</strong> tärkein energianlähde on kivihiili, jonka hankinta (supply) oli 97,24 miljoonaa<br />
tonnia vuonna 2007. Sitä kaivettiin kotimaassa 88,31 miljoonaa tonnia, otettiin kotimaan<br />
varastoista 3,00 ja tuotiin ulkomailta 5,92 miljoonaa tonnia. Kivihiiltä kulutettiin<br />
Puolassa 84,59 miljoonaa tonnia ja vietiin ulkomaille 11,90 miljoonaa tonnia.<br />
Ligniitin (ruskohiilen) hankinta oli 57,55 miljoonaa tonnia vuonna 2007. Lähes koko<br />
hankinta oli peräisin kotimaisista kaivoksista. Vain 7000 tonnia tuotiin ulkomailta. Ligniittiä<br />
kulutettiin Puolassa 57,53 miljoonaa tonnia. Varastojen lisäys oli 17 000 tonnia.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 22 (26)<br />
Juha Wilén<br />
Raakaöljyn ja bitumimineraaleista saatavien öljyjen hankinta oli 21,61 miljoonaa tonnia<br />
vuonna 2007. Tuonnin osuus oli 20,89 miljoonaa tonnia. Lähes koko hankinta,<br />
20,02 miljoonaa tonnia, käytettiin kotimaisissa jalostamoissa. <strong>Puolan</strong> todennetut raakaöljyreservit<br />
olivat noin 96 miljoonaa barrelia vuoden 2006 alussa. Nämä reservit riittävät<br />
noin 30 vuodeksi.<br />
Korkeametaanisen maakaasun hankinta oli 13,03 miljardia kuutiometriä vuonna 2007.<br />
Kotimaasta saatiin 3,43 miljardia m³. Ulkomailta tuotiin 9,60 miljardia m³. Maakaasua<br />
kulutettiin kotimaassa 12,73 miljardia m³.<br />
Puolassa tuotettiin sähköä 159 348 gigawattituntia vuonna 2007. Sähköhuoltoyhtiöiden<br />
lämpövoimaloissa tuotettiin 148 024 GWh ja vesivoimaloissa ja muissa uusiutuvia<br />
energialähteitä käyttävissä voimaloissa 3656 GWh. Lopusta vastasivat teollisuusyritykset<br />
ja pienet riippumattomat tuottajat. Sähköhuoltoyritysten tuottamasta sähköstä<br />
syntyi kivihiilellä 59,5 prosenttia ja ruskohiilellä 38,0 prosenttia vuonna 2005. Puolassa<br />
ei ole ydinvoimaloita.<br />
Sähköä tuotiin maahan 7761 GWh vuonna 2007. Sähkönhankinta (supply) oli<br />
167 109 GWh. Puolassa kulutettiin sähköä 139 584 GWh ja vientiin meni 13 109<br />
GWh. Hävikki ja tilastolliset erot olivat 14 416 GWh.<br />
Rakentaminen<br />
Rakentamisen ja asentamisen tuotannon arvo oli 132,61 miljardia zlotya (37,8 mrd.<br />
euroa) vuonna 2008 käyvin hinnoin laskettuna. Rakennusmaiden valmistelun (site<br />
preparation) arvo oli 3,71 miljardia, rakennusten ja muiden rakenteiden pystyttämisen<br />
sekä maa- ja vesirakentamisen arvo oli 92,71 miljardia zlotya, asentamisen arvo<br />
25,09 miljardia zlotya, lopputöiden/viimeistelyn (building completion) arvo 10,81 miljardia<br />
zlotya ja rakentamis- ja purkulaitteiden vuokrauksen arvo 295 miljoonaa zlotya.<br />
Vuonna 2008 valmistui 105 470 uutta rakennusta. Määrä kasvoi 9594:llä edellisvuodesta.<br />
Asuinrakennuksia valmistui 79 431 kpl (ei mukana osavuotiseen käyttöön tarkoitettuja<br />
yhden asunnon rakennuksia ja sosiaalisia asuinrakennuksia) ja muita rakennuksia<br />
17 911. Vuonna 2008 valmistui 165 192 asuntoa. Määrä kasvoi 23,6 prosenttia<br />
edellisvuodesta. Uusiin asuinrakennuksiin valmistui 155 962 asuntoa. Vuonna<br />
2008 myönnettiin 99 794 lupaa uusien asuinrakennusten rakentamiselle. Luvat koskivat<br />
109 123 rakennusta, joihin oli tarkoitus valmistua 220 372 asuntoa.<br />
Vuonna 2009 valmistui 69 228 uutta asuinrakennusta. Vuoden aikana otettiin käyttöön<br />
160 019 asuntoa, 3,1 prosenttia vähemmän kuin edellisvuonna. Luonnolliset<br />
henkilöt rakensivat itselleen 72 210 asuntoa. Määrä väheni 13,4 prosenttia. Rakennusyhtiöt<br />
valmistivat myytäväksi tai vuokrattavaksi 72 098 asuntoa. Määrä kasvoi 8,1<br />
prosenttia edellisvuodesta. Vuonna 2009 myönnettiin 90 632 rakennuslupaa 96 151<br />
asuinrakennuksen ja 168 440 asunnon rakentamiseen.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 23 (26)<br />
Juha Wilén<br />
Palvelusektori<br />
Vähittäiskauppa<br />
<strong>Puolan</strong> vähittäiskaupan myynti oli 566,46 miljardia zlotya (161,4 miljardia euroa)<br />
vuonna 2008 käyvin hinnoin laskettuna. Luvussa on mukana ravitsemusalan yritysten<br />
vähittäismyynti (20,67 miljardia zlotya). Varsinaisten vähittäiskauppojen myynti jakautui<br />
seuraavasti: elintarvikkeet ja alkoholittomat juomat 148,27 miljardia, alkoholijuomat<br />
ja tupakkatuotteet 47,14 miljardia, muut kulutushyödykkeet 236,80 miljardia ja eikulutushyödykkeet<br />
113,58 miljardia zlotya. Yksityisen sektorin osuus vähittäiskaupan<br />
myynnistä oli 98,7 prosenttia vuonna 2008.<br />
Tukkukauppa<br />
<strong>Puolan</strong> tukkumyynnin arvo oli 805,16 miljardia zlotya (229,4 mrd. euroa) vuonna 2008<br />
käyvin hinnoin laskettuna. Tästä summasta muodostivat elintarvikkeet ja alkoholittomat<br />
juomat 108,84 miljardia zlotya. Yksityisen sektorin osuus tukkumyynnistä oli 97,4<br />
prosenttia vuonna 2008.<br />
Leasing<br />
<strong>Puolan</strong> leasing-toiminta kasvoi 1990-luvun alusta vuoteen 2008 asti melko nopeasti<br />
mutta laski 30 prosenttia vuonna 2009. Vuokrattujen koneiden, laitteiden, ajoneuvojen<br />
ja kiinteistöjen arvo (value of leased assets) oli 23,00 miljardia zlotya vuonna 2009.<br />
Moottoriajoneuvojen vuokrauksen arvo oli 12,12 miljardia ja koneiden ja laitteiden<br />
7,65 miljardia zlotya. Leasing-vuokrattujen kiinteistöjen arvo oli 2,07 miljardia zlotya.<br />
Pankkitoiminta ja pörssi<br />
Puolassa toimii useita liikepankkeja. Pankkien määrä kasvoi valtavasti 1990-luvun alkupuolella,<br />
kun <strong>Puolan</strong> kansallispankin eli keskuspankin vähittäispankkitoiminta siirrettiin<br />
siitä irrotetuille yhdeksälle uudelle pankille ja kun ala vapautettiin kotimaisille ja<br />
ulkomaisille yrittäjille. Parin viime vuoden aikana pankkien määrä on laskenut jonkin<br />
verran. Kiristynyt kilpailu on johtanut lakkauttamisiin ja fuusioihin.<br />
Vuoden 2007 lopussa Puolassa oli 643 pankkia, joista 67 oli liikepankkeja ja 576<br />
osuuspankkeja. Puolalaiset toimijat omistivat osake-enemmistön 10 liikepankista ja<br />
ulkomaalaiset 57 liikepankista. Jälkimmäisistä oli 37 pankkia täysin ulkomaisessa<br />
omistuksessa.<br />
Varsovan arvopaperipörssi aloitti toimintansa vuonna 1991. Pörssissä vaihdettiin 382<br />
yhtiön osakkeita 31.5.2010. Niistä kotimaisia oli 359 ja ulkomaisia 23. Osakkeiden<br />
markkina-arvo oli tuolloin 180,77 miljardia euroa, josta kotimaisten yhtiöiden osakkeiden<br />
arvo oli 115,52 miljardia euroa.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 24 (26)<br />
Juha Wilén<br />
Varsovan pörssillä on 18 indeksiä, joista 10 on toimialakohtaisia alaindeksejä. Toimialat<br />
ovat pankkitoiminta, rakentaminen, kemia, rakennuttaminen, energia, tietotekniikka,<br />
media, öljy ja kaasu, elintarvikeala ja tietoliikenne.<br />
Tapakulttuuri<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Puolalaisiin yritysjohtajiin kannattaa ottaa ensimmäisen kerran yhteyttä puolaksi, koska<br />
johtajien englannintaito on suomalaisia huonompi ja koska paikallisen kielen käyttöä<br />
pidetään kohteliaana. Sääntö pätee etenkin vanhempiin johtajiin, jotka eivät nuorena<br />
opiskelleet englantia. Venäjää ei pidä käyttää.<br />
Vanhemmat yritysjohtajat ovat tottuneet muodolliseen, lähinnä kirjeitse tapahtuvaan<br />
yhteydenottoon. Faksia kannattaa käyttää tapaamisten ja keskustelunaiheiden vahvistamiseen.<br />
Yksityisyritysten nuoriin johtajiin voi ottaa yhteyttä helpommin puhelimitse<br />
paremman kielitaidon ansiosta. Sähköpostin käyttö lisääntyy koko ajan.<br />
Kohteliaisuus ja hyvät tavat ovat valttia, tavattaessa ja hyvästeltäessä tavallisesti kätellään<br />
Puhuttelussa on parasta käyttää titteliä (herra, johtaja, tohtori)<br />
Puolalaiset eivät ole niin täsmällisiä kuin suomalaiset, joiden kuitenkin kannattaa tulla<br />
ajoissa tapaamisiin. Jos myöhästyy, on hyvä ilmoittaa asiasta.<br />
Liikelahjoja arvostetaan. Sopivia lahjoja ovat kansainväliset alkoholi-, parfyymi- ym.<br />
merkit. Suomalainen votka, liköörit, musiikki ja kirjat ovat myös sopivia tuliaisia.<br />
Puolalainen liikkeenjohtotyyli on vielä melko hierarkkinen ja autoritaarinen, eli toimitusjohtaja<br />
ja kenties pari muuta johtajaa tekevät kaikki tärkeät päätökset. Amerikkalainen<br />
epämuodollisuus valtaa tosin alaa nuoremman polven keskuudessa.<br />
Yritysten käteisvarat ovat usein pienet, joten voittoa täytyy tulla nopeasti. Tämä häiritsee<br />
vientikauppaa.<br />
Säätelyn purkamisesta huolimatta virkamiehet pystyvät vielä vaikuttamaan huomattavasti<br />
liiketoimintaan.<br />
Osa virkamiehistä toimii hitaasti. Julkishallinnossa on totuttu yksityishenkilöiden ja<br />
yrittäjien valituksiin. Huutaminen ja uhkailu eivät auta.<br />
Korruptiota esiintyy, mutta vähemmän kuin esim. IVY-maissa. Laki kieltää virkaaseman<br />
väärinkäytön.<br />
Puolalaiset hyvin koulutetut työntekijät eivät ole kovin lojaaleja. Vaikka yritys maksaisi<br />
hyvää palkkaa, työntekijä saattaa siirtyä muualle pienen lisän vuoksi.<br />
Osa puolalaisista tottui sosialismin aikana tekemään työtä vain esimiehen käskystä,<br />
joten ohjaamista tarvitaan enemmän kuin Suomessa.<br />
Suomalainen liikemies voi käyttää pukua tai yhteensopivaa irtotakki–housut–solmio -<br />
yhdistelmää tilanteesta riippuen. Edellinen käy paremmin suuryritysten tai länsimaisten<br />
yritysten edustajien kanssa neuvoteltaessa, jälkimmäinen paikallisten pienyrittäjien<br />
kanssa neuvoteltaessa.<br />
<br />
<br />
<br />
Puolalaiset ovat ylpeitä maastaan ja itsestään. Heidän omanarvontuntoaan ei kannata<br />
tietoisesti loukata.<br />
Venäläiset pitivät hallussaan <strong>Puolan</strong> itäosia 1700-luvun lopusta vuoteen 1918 asti. Lisäksi<br />
Neuvostoliitto hallitsi maata toisen maailmansodan jälkeen. Puolalaisten kapinat<br />
kukistettiin verisesti. Suhtautuminen IVY-maiden kansalaisiin on joskus nihkeää.<br />
Noin 90 prosenttia puolalaisista on nimellisesti katolilaisia. 50–60 prosenttia väestöstä<br />
uskoo oppiin todella.<br />
9.5.2000 voimaanastunut puolan kieltä koskeva laki (The Polish Language Act) velvoittaa<br />
taloudelliset yksiköt käyttämään puolaa useimmissa toiminnoissaan. Tuoteleimat,<br />
laskut, kuitit, tarjoukset, käyttöohjeet, takuutiedot, mainokset ja tuotekuvaukset<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 25 (26)<br />
Juha Wilén<br />
on oltava puolaksi. Puolassa toimivien ulkomaisten yritysten on tehtävä sopimuksensa<br />
paikallisella kielellä, jos sopimus pannaan toimeen <strong>Puolan</strong> alueella ja ainakin yksi<br />
sopimusosapuoli on puolalainen henkilö eli Puolassa pysyvästi asuva fyysinen henkilö<br />
tai maassa toimiva yritys.<br />
Yritykset, jotka eivät noudata lain määräyksiä, voivat saada sakkoja. Vieraalla kielellä<br />
sopimuksia tekevien yritysten on myös hankala saada korvauksia, jos sopimuskumppani<br />
rikkoo sopimusta.<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi
<strong>Puolan</strong> <strong>maaraportti</strong> 26 (26)<br />
Juha Wilén<br />
Linkkejä<br />
http://www.era.pl/ (Era, teleoperaattori)<br />
http://www.gazeta.pl (puolankielinen sanomalehti)<br />
http://www.gpw.pl/index.asp (Varsovan pörssi)<br />
http://www.mg.gov.pl/ (Talousministeriö)<br />
http://www.mofnet.gov.pl (Valtiovarainministeriö)<br />
http://www.mst.gov.pl/ (Valtiokonttoria vastaava Valtionomaisuusministeriö, vastaa<br />
mm. yksityistämisestä)<br />
http://www.nbp.pl (<strong>Puolan</strong> kansallispankki eli keskuspankki)<br />
https://www.cia.gov/cia/publications/factbook/geos/pl.html (CIA:n <strong>Puolan</strong>-tiedosto)<br />
http://www.paiz.gov.pl (PAIiIZ, <strong>Puolan</strong> informaatio- ja ulkomaisten investointien virasto)<br />
http://www.plusgsm.pl/index.asp (Plus GSM teleoperaattori)<br />
http://www.rzeczpospolita.pl (puolankielinen sanomalehti)<br />
http://www.tpsa.pl (Telekomunikacja Polska)<br />
http://www.warsawvoice.pl/ (The Warsaw Voice, englanninkielinen viikkolehti)<br />
<strong>Finpro</strong>n vientikeskuksen yhteystiedot:<br />
Finland Trade Center, Embassy of Finland.<br />
Ulica Fr. Chopina 4/8. 00-559 WARSZAWA, POLAND<br />
puh.: +48 22 6256 865, faksi.: +48 22 6216 394<br />
sähköposti: poland(a)finpro.fi<br />
Vientikeskuksen päällikkö on Juha Rautalahti<br />
<strong>Finpro</strong><br />
Porkkalankatu 1, P.O. Box 358, Helsinki, FI-00181 Finland<br />
Puhelin +358 204 6951, faksi +358 204 695 200. Y-tunnus FI02023177<br />
info@finpro.fi, www.finpro.fi