Kirkkonummen tieverkko- <strong>ja</strong> <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> 9 SUUNNITTELUN LÄHTÖKOHDAT Väestöennusteet <strong>ja</strong> maankäyttösuunnitelmat Kirkkonummen asukasmäärä on viime vuosina kasvanut voimakkaasti pääkaupunkiseudun kasvupaineen oh<strong>ja</strong>utuessa ympäryskuntiin. Vuoden 2000 jälkeen väkiluku on kasvanut vuosittain yli 2 %. Nopeinta kasvu oli vuonna 2004, jolloin kunnan väkiluku kasvoi yli 1000 asukkaalla (n. 3,4 %). Kasvu on viime vuosina painottunut Kirkkonummella keskustan, Masalan <strong>ja</strong> Veikkolan alueille. Asukasmäärän tulevasta kasvuista on esitetty erilaisia ennusteita. Tilastokeskuksen demografisen trendilaskelma mukaan Kirkkonummen väkiluku olisi vuonna 2030 noin 40 000 asukasta (kasvu n. 0,7 %/v) <strong>ja</strong> Uudenmaan liiton alustavissa suunnitteissa asukkaita olisi 2030 noin 50 000 (kasvu n. 1,7 %/v). Kirkkonummen rakentamisohjelmassa vuosille 2003-2012 on asukasmäärän arvioitu kasvavan lähivuosina noin 600-650 asukkaalla (2 %) vuodessa. Tätä voidaan pitää kunnan talouden kannalta hyväksyttävänä maksimikasvuna. Pidemmällä aikavälillä on asukasmäärän kasvupotentiaalin arvioitu tämän työn yhteydessä olevan vuoteen 2030 mennessä yli 20 000 asukasta (n. 2 %/v) vuodessa, mikä vastaa likimain Uudenmaan liiton suunnitetta. Työpaikkamäärien muutosten arviointi on huomattavasti väestökehitystä epävarmempaa. Kirkkonummen maankäyttösuunnitelmat mahdollistavat arviolta noin 5000 työpaikan lisäyksen. Kirkkonummen väestön <strong>ja</strong> työpaikkojen määrän kehitys suuralueittain on esitetty taulukossa 1. Liikenne-ennusteita laadittaessa on käytetty lähtökohtana näitä arvioita. Suurin osa asukasmäärän kasvupotentiaalista si<strong>ja</strong>itsee tulevaisuudessakin kantatien 51 vyöhykkeellä. Keskustan osayleiskaavojen alueelle sijoittuu noin puolet uusista asukkaista. Itäisellä suuralueella kasvualueet si<strong>ja</strong>itsevat Masalan <strong>ja</strong> Kantatien 51 välillä (Kartanonranta, Sundsberg <strong>ja</strong> Sarvvik). Muita merkittäviä kasvualueita ovat Upinniementien ympäristö (Kolsari, Kantvik <strong>ja</strong> Sepänkannas) sekä Veikkola. Työpaikkojen lisäys kohdistuu erityisesti itäiselle suuralueelle kantatien 51 <strong>ja</strong> Kehä III:n risteysalueen tuntumaan. Käynnissä olevan Jorvaksen <strong>ja</strong> Inkilän osayleiskaavan laadinnan yhteydessä tutkitaan mm. kaupan yksiköiden sijoittumista alueelle. Kehittyviä työpaikka-alueita ovat kantateiden risteysalueen lisäksi Kantvikin eteläsataman ympäristö <strong>ja</strong> Munkinmäki. Kirkkonummen maankäytön kehittämisen suuntaviivo<strong>ja</strong> <strong>ja</strong> näköpiirissä olevia hankkeita on esitetty kuvassa 3. Taulukko 1 Asukas- <strong>ja</strong> työpaikkamäärien kehitysarviot suuralueittain (Tätä työtä varten laadittu kehitysarvio) Asukkaat kasvu vuodesta 2005 Vuosikasvu 2005 2012 2030 2012 2030 2005-2012 2012-2030 Keskinen 14 500 17 000 24 000 2 500 9 500 2,3 % 1,9 % Eteläinen 4 000 5 000 7 000 1 000 3 000 3,2 % 1,9 % Itäinen 7 500 10 000 13 000 2 500 5 500 4,2 % 1,5 % Pohjoinen 7 500 8 500 10 500 1 000 3 000 1,8 % 1,2 % YHT 33 500 40500 54 500 7 000 21 000 2,7 % 1,7 % Työpaikat kasvu vuodesta 2005 Vuosikasvu 2005 2012 2030 2012 2030 2005-2012 2012-2030 Keskinen 3 400 3 700 4 400 300 1 000 1,2 % 1,0 % Eteläinen 1 400 2 000 2 400 600 1 000 5,2 % 1,0 % Itäinen 3 700 4 600 6 200 900 2 500 3,2 % 1,7 % Pohjoinen 1 600 1 700 2 100 100 500 0,9 % 1,2 % YHT 10 100 12 000 15 100 1 900 5 000 2,5 % 1,3 %
10 Kirkkonummen tieverkko- <strong>ja</strong> <strong>liikenneturvallisuussuunnitelma</strong> SUUNNITTELUN LÄHTÖKOHDAT Kuva 3 Maankäytön kehittymisen suuntaviivo<strong>ja</strong> (Kirkkonummen lin<strong>ja</strong>ston kehittämissuunnitelma 2005)