Haastattelumenetelmät - Tietojenkäsittelytieteiden laitos ...
Haastattelumenetelmät - Tietojenkäsittelytieteiden laitos ...
Haastattelumenetelmät - Tietojenkäsittelytieteiden laitos ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Teemahaastattelu saattaa olla hyvin vapaamuotoista keskustelua, joka voi sisältää sekä<br />
avoimia että suljettuja kysymyksiä. Teemahaastatteluissa käsitellään samat aiheet kaikkien<br />
haastateltavien kanssa. (Preece et al., 2002) Teemahaastattelun käyttö sopii samoihin tilanteisiin<br />
kuin avoin haastattelu, ja se onkin lähempänä avointa haastattelua kuin lomakehaastattelua.<br />
(Hirsjärvi & Hurme, 1995)<br />
3.3.4. Haastattelutyyppien vertailua<br />
Haastattelutyyppiä valittaessa tulee ottaa huomioon monia niiden eri ominaisuuksia. Taulukko<br />
1 havainnollistaa tyyppien eroja keskeisten piirteiden suhteen. Tutkimusongelma ratkaisee,<br />
millaisia vaatimuksia haastattelutyypille tulee asettaa. Eri ominaisuuksien painotus, joka<br />
osoittaa ominaisuuden merkitystä, on erilainen eri tutkimuksissa. Haastattelutyyppejä vertaillaan<br />
myös myöhemmin, kun käsitellään haastattelun vahvuuksia ja heikkouksia.<br />
Taulukko 1: Haastattelutyyppien vertailu (Hirsjärvi & Hurme, 1995).<br />
Lomakehaastattelu Teemahaastattelu Avoin haastattelu<br />
Kysymysten muotoilu Kiinteä Suosituskysymyksiä Vapaa<br />
Kysymysalue Tiukasti määritelty Pääpiirteittäin määritelty Vapaa<br />
Osallistujamäärä Suuri Melko pieni Pieni<br />
Kustannus yksikköä kohden Pienehkö Suurehko Suurehko<br />
Työmäärä analyysivaiheessa Melko pieni Suuri Suuri<br />
Tutkijan paneutuminen Voi olla pieni Välttämättä suuri Välttämättä suuri<br />
Saatu tieto Pintapuolinen Syvä Syvä<br />
3.4. Erilaisia toteutustapoja<br />
Haastattelu voidaan toteuttaa yksilö- tai ryhmähaastatteluna. Yksilöhaastattelu on eniten käytetty<br />
haastattelutyyppi. Nimensä mukaisesti haastateltavia on vain yksi kerrallaan. Tällöin ei<br />
ole muita henkilöitä vaikuttamassa haastateltavan vastauksiin, ja vastuu haastattelun suunnasta<br />
on täysin haastattelijalla. (Hirsjärvi & Hurme, 2001) Yksilöhaastattelu voidaan toteuttaa<br />
kasvokkain tapahtuvan haastattelun lisäksi myös puhelinhaastatteluna. Myös ryhmähaastattelusta<br />
voidaan erottaa alalajit pari- ja täsmäryhmähaastattelu eli fokusryhmät (focus<br />
groups) (Hirsjärvi ja Hurme, 2001). Tutkimustyyppiä mietittäessä on syytä arvioida, kannattaako<br />
haastateltava eristää yhteisöstään vai olisiko haastattelu parempi tehdä ryhmässä<br />
(Rautio, 2004).<br />
Puhelinhaastattelua käytetään yleensä silloin kun fyysinen haastattelutilanne ei ole mahdollinen.<br />
Kehon kieltä ei voi havaita puhelimitse, mutta siitä huolimatta sillä on paljon yhteistä<br />
kasvokkaisen haastattelutilanteen kanssa. Esimerkiksi haastattelija ja haastateltava ovat kielellisessä<br />
vuorovaikutuksessa, jolloin kummallakin on mahdollisuus esittää kommentteja ja<br />
kysymyksiä tarpeen vaatiessa. Puhelinhaastattelu on yleensä melko strukturoitu haastattelu.<br />
Sen käyttö on hyödyllistä myös jo haastateltujen ihmisten jatkohaastattelussa. (Preece et al.,<br />
2002)<br />
Ryhmähaastattelun käyttö on lisääntynyt viime vuosina. Sitä käytetään, jos vastaajilla on<br />
yhteisiä työpaikka- ja opiskelukokemuksia tai yleensä, jos ryhmän kaikki jäsenet ovat<br />
kiinnostuneet muiden käsityksistä, muistoista, suunnitelmista jne. Toinen vaihtoehto on<br />
käyttää ryhmähaastattelua silloin, kun keskustelijoilla on hyvin erilaiset käsitykset ja mielipiteet<br />
asioista. Ryhmässä suositellaan olevan 6–8 henkilöä. Tilanteessa käytetään hyväksi<br />
ryhmädynamiikkaa eli ihmisten vaikutusta toisiinsa haastattelutilanteessa. Ryhmähaastattelun<br />
etuna yksilöhaastatteluun verrattaessa on nopeampi tiedon saanti useammalta henkilöltä.<br />
Lisäksi keskustelu voi olla runsaampaa kuin yksilöhaastattelussa. (Hirsjärvi & Hurme, 2001)<br />
40 Suvi Vuorela