Helsingin seudun liityntäpysäköintistrategia LIIPY - HSL
Helsingin seudun liityntäpysäköintistrategia LIIPY - HSL
Helsingin seudun liityntäpysäköintistrategia LIIPY - HSL
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
polkupyörien liityntäpysäköijistä ilmoittivat käyttävänsä liityntäpysäköintialuetta päivittäin.<br />
Myös 60 % ilmoittivat käyttävänsä polkupyöräliityntää ympäri vuoden. (YTV 2008a.)<br />
Pääkaupunkiseudulla tehdyn tutkimuksen mukaan PKS:n ulkopuolisia liityntäpysäköintialueita<br />
käyttävistä henkilöautoilijoista 60 %:lle pysäköinti matkan määränpäässä olisi maksutonta.<br />
30 % pysäköineistä joutuisi maksamaan pysäköinnistä määränpäässään. Pääkaupunki<strong>seudun</strong><br />
rajan ylittävistä bussimatkustajista, jotka olivat käyttäneet liityntäpysäköintiä,<br />
25 % oli pysäköinyt virallisen liityntäpysäköintialueen sijasta jonnekin muualle. (YTV<br />
2008a.) Tästä voidaan päätellä, että joko bussiliitynnän pysäköintipaikkoja ei ole tarpeeksi<br />
tai liityntäpysäköintipaikkojen sijoituksessa on puutteita.<br />
Pääkaupunki<strong>seudun</strong> liityntäpysäköintialueet palvelevat henkilöautolla matkustavia parhaiten<br />
Hämeenlinnanväylän liikennekäytävässä. Heti Kehä III:n sisäpuolella on pysäköintipaikkatarjontaa<br />
ja joukkoliikenneyhteydet ovat hyvät (Vantaankosken junarata). Hämeenlinnanväylän<br />
liikennekäytävän liityntäpysäköintialueiden käyttöasteet ovatkin korkeat.<br />
Kehäradan 1. vaiheessa (valmistuu vuonna 2014) toteutettava Kivistön asema vastaa tulevaisuudessa<br />
liikennekäytävälle suuntautuvaan liityntäpysäköinnin kysyntään. Muita hyviä<br />
lähestymissuuntia ovat Porvoonväylän liikennekäytävä sekä Pääradan suunnan liikennekäytävä.<br />
Näissä suunnissa kuitenkin yhteys päätieltä liityntäpysäköintialueelle on varsin<br />
pitkä ja osittain ruuhkainen aamun ruuhkahuipun aikaan. Kehäradan 2. vaiheessa toteutettavan<br />
Ruskeasannan aseman liityntäpysäköintipaikat tulevat helpottamaan Tuusulanväylälle<br />
kohdistuvaa kysyntää. Liityntäpysäköinti on järjestetty huonoiten Länsiväylän ja Turunväylän<br />
suunnilla. Turunväylän suunnalta tuleville henkilöautoille liityntäpysäköintipaikkoja<br />
on Rantaradan asemilla, mutta nämä asemat sijaitsevat varsin kaukana Turunväylästä.<br />
Länsiväylän varrella on hyvin vähän liityntäpysäköintipaikkoja, mutta Länsimetron 1. vaiheen<br />
(valmistuu vuonna 2015) toteutuksen myötä tämän suunnan liityntäpysäköintitarjonta<br />
lisääntyy huomattavasti. (Uudenmaan liitto 2009.)<br />
Liityntäpysäköinti vaikuttaa liikenneverkon kuormitukseen selkeimmin ruuhkahuippujen<br />
aikaan. Kantakaupunkiin tehtyjen henkilöauton liityntäpysäköintimatkojen määrä vastaisi<br />
liikenneverkolla noin 2000–3000 henkilöauton tuntiliikennemäärää. Yhdelle väylälle sijoitettuna<br />
tämä määrä vastaisi 2+2 – kaistaisen väylän mitoitusta. (Liikennevirasto 2010a.)<br />
Suuri osa kehyskuntien maankäytöstä on paikoissa, joissa hyvälaatuista joukkoliikennettä<br />
ei ole, eikä sen järjestäminen nykytilanteessa ole kustannusten vuoksi järkevää (HKL<br />
2007). Tällöin liityntäpysäköinti on tehokas keino mahdollistamaan joukkoliikenteen käyttö<br />
osalla matkaa. Ratakäytävien liityntäpysäköinnin laskennallinen potentiaali ja liityntäpysäköinnin<br />
havaittu käyttö ovat suurin piirtein tasapainossa. Bussiliikenteen käytävissä<br />
taas laskennallinen potentiaali on toteutunutta käyttöä huomattavasti suurempi. (Uudenmaan<br />
liitto 2009.)<br />
31